178 



Orchidees de l'Europe, de l'Afrique septentrionale, etc. 387, 

 PI. 31 fig. 1091—1095 şi fig. 1097. Rouy, FI. Franc. XIII. 211. 

 Nyman, Consp. 689. Suppl. 290. Fritsch, Neue Beitrăge zur 

 Flora der Balkanhalbinsel insbesonders Serbiens. I. 183. 

 Kanitz, Plantas Ronianiae hucusque cognitas 120 No. 1630. 

 In alpe Cahlaul reg. inf. Ed. 37 şi pag. 246 No. 1800. Brândză, 

 Prodr. 11. române 460. şi Contribuţiuni noue la Flora Ro- 

 mâniei (1889). 24. Grecescu, Conspect. FI. României 547, Spi- 

 ranlhes spiralis C. Koch. în Linnaea XIII. (1839). 290. Pfitzer, 

 Orchidaceae în Exgler-Prantl, Die nat. Pflanzenfamilien II. 

 Teii 6. Abt. 113. Richter, PI. Eur. I. 285. Ascherson u. Graebner, 

 Syn. d. mitteleurop. FI. III. 885. Garcke, Illustr. FI. von 

 Deutschld. 206. Spiranthes spiralis L. sub Ophryde apud Simon- 

 kai, Enum. F\. Transs. 507. HalAcsy, Conspect. FI. graec. III. 

 157. Ophrys spiralis « L. Sp. pi. ed. 1. {1753). 945 şi ed. 2. 

 (1763). 1340. Sturm, Deutschlands Flora Heft 12.' (1802). 

 t. 16. Epipaclis spiralis Craxtz. Stirp. Austr. (1769). 470. Se- 

 rapias spiralis Scop. FI. Carn. ed. 2. II. (1772). 201. Hel- 

 leborine spiralis Bernh. Syst. Yerz. Erf. (1800). 316. Fiek, FI. 

 von Schlesien 439. Satijrium spirale Hoffm. Ophrys auiumnalis 

 Balb. (1801). AVo//za spiralis « Willd. Spec. pi. IV. (1805). 

 74. Ibidiiim spirale Salisb. (1812). Tussacia auiumnalis. Desv. 

 (1827). Neotlia auiumnalis Ten. (1831).— Tab. XLIII. 



Tubercule mai adesea două, rar 1 sau 3, întregi, ovoide 

 sau oblonge, spre i)artea inferioară napiform îngustate, 

 pubescente (acoperite cu peri scurţi şi moi) ; rădăcinile 

 secundare îngroşate în tubercule cilindrice. Tulpina cam de 

 10—30 cm. de înaltă, glabră în parfea inferioară şi mediană, 

 puţin glandulos-păroasă în partea superioară, este cilindrică, 

 rigidă, mai adesea puţin flexuoasă, oblic sulcată, de un verde- 

 albăstriu (glaucescentă), prevăzută cu mici foi hracleiforme, 

 îndepărtate unele de altele, dispuse în spirală, cari sunt în- 

 guste, de un verde deschis, cu lamina scurtă, la bază vagi- 

 niformc. Foile bazilare in limpul infîorirei plantei suni de 

 muU Irecule, cele cari se văd, dispuse lateral la baza iulpinei 

 întro rozeliL aparţin mugurului principal din anul următor 

 (viitor), pe care-l înconjoară, iernând astfel la baza Iulpinei 

 din anul acesta. Aceste foi baziUu-e sunt ovale sau oval-oblonge. 



