191 



\irmă inferioară este adesea foarte îndepărtată. Bracteele linear- 

 lanceolate, acuminate, cam pe jumătate din lungimea ovarului 

 sau mal scurte. Florile de mărime mijlocie, erecte sunt mult 

 mai lungi decât bracteele, de un galben briiniu şi au un 

 plăcut miros de miere. Ovarul este oval, glabru sau mai mult 

 sau mai puţin acoperit cu glandule scurt stipitate : peduncu- 

 lul răsucit este scurt, numai florile inferioare sunt adesea 

 lung-pedunculate. Foliolele perigoniilui sunt libere^ concave şi 

 aproape casciform (galeat-) conivente, cele laterale externe 

 oblong-obovale, la vârf uneori puţin crenat-dentate, cele la- 

 ierale interne oblonge, cam de aceeaş mărime cu cele externe, 

 însă puţin mai înguste, la bază puţin cuneate. Labelul mai 

 lung decât celelalte foliole ale perigonului, până la 12 cm. 

 lungime, îndreptat înainte, plecat în jos, la bază cu o exca- 

 Taţiune (scobitură) aproape sacciformă, uneori puţin lobat, 

 la bază cu 2 mici lobi laterali denliformi, spre vârf pe ne- 

 simţite dilatat şi adânc bifid, cu 2 lobi linguiformi, lateral di- 

 varicaţi, aproape semihinari şi pe marginea anterioară adesea 

 denticulaţi. Ginostemiul elongat, aproape cilindric, este aşezat 

 sub un unghiu drept faţă cu labelul. Fovea stigmatică in- 

 vers-reniformă (obreniformă), acoperită de un rostel lung, 

 ligulat (linguiform) şi proeminent. Antera oblongă, aproape 

 cordiformă, este înserată prin baza sa pe "marginea poste- 

 rioară a ginostemiului. Poliniile (massele polinice) două bi- 

 partite, fixate de un reiinacul comun, sunt pulverulente şi 

 deschis-gall)ene. 04. 



Planta întreagă este de regulă gall)en-brunie, din care cauză 

 Reichexbach o numeşte o fantomă brună printre plantele 

 frumos verzi. Observată suj)erlicial ne aminteşte foarte mult 

 speciile de Orobanche sau pe Monolropa, mai cu samă din 

 cauza foilor sale scuamiforme şi din cauza aspectului (ha- 

 bitusului) său; Xeottia }\idiis avis cu toate acestea nu face 

 l)arte dintre plantele parazite, ci este o saprolită, căci Iră- 

 eşle pe i)utregaiuri, adecă pe substanţe organice în descom- 

 l)Oziţiune şi conţine şi puţin clorofil : ea este aşadară o sa- 

 j)rorită cu rădăcini, cari conţin mgcorrhiza. Du|)ă maturita- 

 tea fructelor planta moare cu totul, iar tulpina uscată ;;ămâne 

 pe loc un an, sau chiar mai nurii ani. 



Prin păduri umbroase, cu deosebire in ])ăduri de fag şi 



