205 



mează mugurul principal, din care se desvoltă în anul ur- 

 mător tulpina lloriferă. Chiar deasupra mugurelul principal 

 se naşte prin ingroşarea bazei tulpinei un tubercul aerian 

 eliptic, puţin turtit, verde, care are scopul de a îngrămădi 

 apă şi substanţe organice pentru nutriţiunea plantei. Acest 

 tubercul rămâne fraged până în anul următor, acoperit de 

 resturile foilor, (adeseori purtând încă şi scapul veştejit din 

 anul trecut) strâns lângă tuberculul din anul acesta, aşa că 

 planta înflorită are 2 tubercule. Pe tubercule se formează 

 adesea muguri adventivi. Intlorescenţa laxă, mai adesea cu 

 3 — 10 Hori, însă şi multifloră, sau mai rar numai cu o sin- 

 gură floare. Florile sunt mici, cam erecte, (erectiuscule) des- 

 chis qalhen-uerzui. Bracteele friangulare, mai adesea scua- 

 mifotme, uninerviate, la bază crenate, de regulă foarte mici, 

 mai adesea numai cam de lungimea pedunculului, sau mai 

 scurte, câteodată foarte mari şi foliacee, mai cu samă cea 

 inferioară sau cele inferioare. Ovarul fusiform, trigonal, ne- 

 răsucit, sau numai la bază puţin răsucit ; pedunculul răsucit 

 este mai adesea trigonal sau striat. Foliolele perigonului sunt 

 libere întinse (patente): cele e.vlerne lineare sau foarte rar îi- 

 near-lanceolate, acutiuscule, uneori obtuse, mai adesea puţin 

 răsucite in lăuntru ; cele laterale interne au aceenş formă ca 

 şi cele externe, numai că sunt mai înguste şi adesea şi mai 

 scurte. Labelnl mai adesea îndreptat în sus este fără pinten, 

 întreg sau trilobat, oblong sau oval-oblong, obtiis, pe margine 

 de obiceiu niărunl-crenat, prin ridicarea marginilor sale puţin 

 concav, la bază canaliculat, cam de lungimea celorlalte fo- 

 liole ale perigonului. Ginostemiul oblong, curbat în lăuntru 

 este la vârf membranos-aripat. Antera ovală, caducă, termi- 

 nată printr'un apendice mcmbranos este biloculară şi flecare 

 locuia iarăş biloculară. Poliniile comprimate lateral sunt bi- 

 ])artite cu lobii paraleli colaterali. Fovea stigmatică oblongă 

 este verde. 9j. 



Prin turbării, în locuri umede mlăştinoase, prin fâneţele 

 din livezile umede, împreună cu specii de Scirpus şi Erio- 

 phoruni, adesea prin muşchi, abundentă cu deosebire in anii 

 ploioşi, în mici grupe sporadice, uneori socială. 



Hangu în judeţul Neamţu, la Răpciune pe Eoişte > în Io- 



