Tornenes Mængde er meget forskjellig: faa Torne 

 have C. grandiflora, pyrifolia, sorbifolia, en Mængde Torne 

 have C. rotundifoha, polyacantha, pycnoloba. — Antallet 

 kan variere hos en og samme Art, saaledes har f. Ex. C. 

 Crus galli en meget tornrig og en næsten tornløs Form. 

 Oftest ere Tornene rette, sjeldnere krumme (nedad 

 bøjede), f. Ex. hos C. flava, pruinosa (o. fl). Knippe- 

 stillede ore Tornene hos C monogyna var. horrida. 



Bladene variere i høj Grad 1) i Henseende til Form: 

 linie-lancetformede (hos C. Crus galli var: linearis), lancet- 

 formede eller elliptiske (hos C. Douglasii, hiemalis, pru- 

 nifolia, Crus galli var. ovalifolia), omvendt ægformede olier 

 spatelformede (C. glandulosa, spathulata, Oxyacantha), bredt 

 ægformede eller hjerteformede (C. cordata (Fig. C), coccinea, 

 intricata (Tab. I), pruinosa, 2) til N er vation (s. ovenfor 

 pag. 8), 8) til Indskjæring: fint og skarpt savtakkede (C. 

 Crusgalli, prunifolia, arborescens (Fig. L)), grovt og dobbelt 

 tandede (C. rotundifolia, Douglasii, flava), lappede (C sorbi- 

 folia (Tab. 11), Oxyacantha, flava var. lobata, flabellata(Fig. D), 

 fjersnitdelte (G. melanocarpa, ambigua, flere Var. af G. mo- 

 nogyna), ja endog dobbelt indskaarne (G. monogyna var. 

 flabellata (Fig. B 2j), (G. melanocarpa var. polyphylla Fig. B 1)), 

 og 4) til Overhudens Beskaffenhed: glatte og glin- 

 sende (C. Crus galli, hiemalis, macracantha), matgrønne 

 (G. punctata, pruinosa, intricata). fint dunhaarede (G. nigra, 

 Azarolus, polyacantha) og uldhaarede (C. pycnoloba, tana- 

 cetifolia). Haarbeklædning kan i yngre Tilstand være til- 

 stede hos mange Arters Blade, men senere falde bort, 

 saa at de tilsidst blive glatte*) ogsaa kan en ellers haaret 

 Art optræde med Afarter, der have glatte Blade (f. Ex. 

 C. Azarolus var. sinaica, G. nigra var. obtusiloba); det 

 Omvendte finder Sted hos G. coccinea* subvillosa (Fig. E). 



*) Naar der ved Arternes Beskrivelse er Tale om glatle Blade, 

 gj ælder dette hos flere kun Tilstanden hen imod Frugtmodningen. 



