stilkene glatte, men oftere ere de dunhaarede eller endog 

 tæt filthaarede (C. melanocarpa, orientalis, Azarolus). Ved 

 Grunden af Blomsten eller Blomsterstilken finder man 

 meget smalle (linie- eller børsteformede) Dækblade, oftest 

 kirtlet-randhaarede eller savtakkede ; disse falde i Regelen 

 meget tidligt af og maa derfor undersøges før eller under 

 Blomstringen; kun hos et Par Arter (C. cuneata Sieb. og 

 C. tanacetifolia Pers.) udgaa Dækbladene fra Underbægeret 

 og blive siddende uforandrede paa den modne Frugt. 



Bægeret er oversædigt og udgaar fra Underbægeret 

 (hypanthium) *), der er mere eller mindre sammenvoxet 

 med de undersædige Frugtblades nedre Del. Bægerbladene 

 blive i Almindelighed siddende fastvoxede til den fuld- 

 modne Frugt, kun sjeldent falde de af før eller ved dennes 

 Modning; denne Adskillelse sker hos C. cordata endog ved 

 en regelmæssig Tværdeling (Fig. C 2). Deres Form frem- 

 byder ikke mange Forskjelligheder. Oftest ere de fra en 

 bred Basis jævnt eller pludseligt indsnørede til en kortere 

 eller længere, linie- eller lancetformet øvre Del (C. punc- 

 tata, flabellata o. fl.), undertiden ere de æg-triangelformede 

 (C. nigra, Oxyacantha, Lambertiana) ; de kunne være hel- 

 randede, men ofte i Randen savtakkede, stundom kirtel- 

 haarede eller sirligt frynsede (C. glandulosa, intricata). 

 Bægerbladenes Stilling i Forhold til den modne Frugt er 

 ofte forskjellig fra den, de indtage under Blomstringen: 

 sædvanlig ere de tilbagebøjede og tæt sluttende til Under- 

 bægeret, hos nogle Arter ere de aabent udstaaende (C. 

 prunifolia, Lavalléi) og da alm. med tilbagebøjet Spidse, 

 sjeldnere ere de oprette (C. melanocarpa, cordata, Crus 

 galli, pinnatiloba) (Tab. IV), hos den sidst nævnte Art ere 

 de endog ofte indbøjede hen imod eller over Griffelen 

 (som hos Gotoneaster). 



*) Ved Bægerrøret forstaar jeg den korte rørformige Del nedenfor 

 Bægerbladene, der danner Overgangen til Axen (Underbægeret). 



