9 



Kronen dannes af 5 større eller mindre, alm. rund- 

 agtige og konkave Kronblade af ren hvid eller stundom 

 gulhvid Farve, sjeldnere røde, f. Ex. C. nigra hen imod 

 Afblomstringen, C. monogyna var. rubriflora og punicea. 

 I Randen ere Kronbladene ofte bølgede eller svagt rund- 

 takkede. De falde i Regelen af strax efter at Bestøvnin- 

 gen har fundet Sted. 



Støvdragerne variere i Antal mellem 10 og 20 

 (kun C. grandiflora har over 20 Støvdragere) og skjønt 

 Tallet end ikke er konstant indenfor den enkelte Art, have 

 dog nogle Arter i Regelen færre (c. 10— 12)*) Støvdragere 

 (f. Ex. C. flabellata, apiifolia, Crus galli, intricata), andre 

 et større Antal (15—20) (f. Ex. C. orientalis, tanacetifolia, 

 Dippeliana, nigra, sangvinea). Hos nogle af de faahannede 

 Arter, (f. Ex. C. rotundifolia og macracantha) ere Støv- 

 dragerne tydeligt parvis tilnærmede til hinanden, hvilket 

 Forhold muligvis vil tindes hos flere. 



Støvdragernes Længde i Forhold til Kronbladene kan 

 være forskjellig og bor angives i en udførligere Beskrivelse 

 af Arterne. 



Støvknapperne ere for Bestøvningen snart hvide((^. 

 coccinea, macracantha), snart bleg-rosenrøde (C. pyrifolia, 

 hiemalis, orientalis, sorbifolia). violette (C. prunifolia, 

 platyphylla), eller lys okkerfarvede (C. Douglasii, dsun- 

 garica, tanacetifolia). Maaské er dette Forhold dog ikke 

 aldeles konstant, og maa i hvert Fald iagttages hos alle 

 Arter paa samme Tidspunkt, helst strax efter Kronblade- 

 nes Udfoldning, idet Farven hurtigt undergaar Forandring. 

 Efter Bestøvningen antage Støvknapperne en brun eller 

 næsten sort Farve. 



*) C. coccinea var. oligandra Torr. & Gr. angives endog at have 

 kun 5 Støvdragere, hvilket dog Koehne (Gattungen der Poma- 

 ceen) antager for en individuel Misdannelse, maaské hidrørende 

 fra 2 og 2 Støvdrageres Sammenvoxning. 



