10 



Griflernes Antal er hos nogle Arter reduceret til 



1 (C. monogyna, ambigua, pinnatiloba), hyppigere findes 



2 Grifler (G. Oxyacantha, Fontanesiana, pyrifolia), endnu 

 oftere findes 3 — 4, der hos nogle Arter stiger til 5, et Tal, 

 der næsten altid findes hos G. nigra, Dippeliana, tanace- 

 tifolia, cordata, hiemalis og pruinosa, Griflerne kunne 

 være indbyrdes frie eller i forskjellig Grad sammenvoxede 

 forneden; de udgaa enten fra Spidsen af Ovariet eller 

 hdt nedenfor denne. 



Fra Randen af Bægerrøret*) nedenfor Støvdragernes 

 Udgangspunkt til hen imod Griffelen udgaar en Skive 

 (discus), der sædvanlig er klæbrig, undertiden haaret og 

 af forskjellig Farve (voxgul, rød o. s. v.). Dennes for- 

 skjellige Karakter kan i tvivlsomme Tilfælde benyttes til 

 Hjælp ved Arternes Bestemmelse. 



Frugten (Underbægeret med de indesluttede en- 

 frøede**) Rum (Stene) er hos de forskjellige Arter meget 

 uligeartet i Størrelse, Form, Farve og Konsistens samt i 

 Henseende til Stenenes Antal. 



Meget Ulle er Frugten hos G. cordata, melanocarpa, 

 spathulata, forholdsvis stor hos G. punctata, coccinea, 

 tanacetifolia, Dippeliana. Kuglerunde Frugter findes hos 

 G. nigra, sangvinea. macracantha, aflang-ovale hos G. mo- 

 nogyna, coccinea, platyphylla, sorbifolia, pæreformede hos 

 G. pyrifoHa, hiemalis, pinnatifida (Tab. III), flava og glan- 

 dulosa, nedtrykte (depressa) hos G. orientalis og tana- 

 cetifoha. 



Den overvejende almindeligste Farve hos Frugten af 

 Gratægus-Arterne er rød, oftest højrød i forskjellige Nii- 



*) s. ovenfor Pag. 7 Anm. 



**) I hvert af Frugtknudens Rum findes dog i Regelen 2 Æg, hvoraf 

 det nederste, der er siddende, kommer til Udvikling, medens det 

 øverste, der er stilket og hætteformigt omgiver det nedre, svin- 

 der hen, saa at Stenen i den modne Frugt kun er enfrøet. 



