15 



Iagttagelser er for fuldstændigt Lovspring og Blomstring 3 

 Dage, tor Frugtmodning 2 Dage tidligere end hos sidst nævnte 

 Art*) ligesom der ogsaa i Henseende til Løvfaldet er en 

 tilsvarende Forskjel mellem de 2 Arter. Endnu tidligere 

 end hos disse indtræffer Blomstring og Frugtmodning hos 

 C. altaica, Douglasii, nigra og sangvinea; disse blomstre 

 nemlig først i Maj og have moden Frugt i August. Til 

 de sildigste Arter høre C. pruinosa. hiemaHs og Grus 

 galli, hvis Blomstring finder Sted fra forst til midt i Juli, 

 Frugtmodningen fra sidst i Oktober til November. 



Bladene affalde ogsaa paa meget forskjellig Tid. Løv- 

 faldet finder f. Ex. hos C. sangvinea og intricata allerede 

 Sted sidst i September eller i Begyndelsen af Oktober, hvor- 

 imod det hos C. Oxyacantha ikke endnu er afsluttet d. 1. 

 Novbr., C. Grus galli, sorbifoHa og hiemalis have endog frisk 

 grønne Blade ved Vinterens Begyndelse i Novbr. — Decbr. 

 Med Løvfaldet er hos de fleste Arter forbunden en stærk 

 Affarvning, men den Farve, de visnende Blade antage for 

 Løvfaldet, er forskjellig: de blive især gule hos Arterne 

 fra den gamle Verden, (f. Ex. G. Oxyacantha, sangvinea), 

 røde hos mange Arter fra N. Amerika, og skjønt denne 

 Regel ikke er uden Undtagelser, kan dette Kjendetegn 

 dog give et Fingerpeg til Bestemmelsen af en Arts Fædre- 

 land. Ogsaa Bladenes forskjellige Grad af Indskjæring 

 kan yde Vejledning i denne Henseende, idet de nord- 

 amerikanske Arter oftest ere uden større Afbrydelser af 

 Bladranden (savtakkede eller tandede), sjeldnere svagt lap- 

 pede (G. cordata, eoccinea) og endnu sjeldnere fligede eller 

 snitdelte (G. apiifolia), hvorimod Arterne fra Evropa og 

 Asien sædvanlig ere dybere indskaarne og det Modsatte 

 er en Undtagelse (f. Ex. Former af G. Oxyacantha, G. 

 cuneata). Selv om man nu ikke — paa Grund af Und- 



