75 i^Jqj, ^an. Febr. Mar t. 



Man kan vål ej dåraf formera några hvarken 

 afdelningar eller underdelningar, men den år 

 dock nåflan hos alla Ipecies olika. Defs de- 

 lar åro: 



Margines åro altid tvånne och utmärka fig 

 genom tvä upphogda nerver en pä hvar fido- 

 del, h vilka nerver fvara mot dorfum af hvar 

 fin valvula fom fammanvåxra tyckes formera 

 nedarium och fedan kapfeln. DefTe margines 

 utlöpa altid till fpitfen af de tvånne flikar 

 fom fluta de hopväxta valvlerna. 



jinguti capfulse formeras af fröets påträn- 

 gande vinklar. De fvara hos dem fom äga 

 tvävinkliga d. å. platta frön nåml. Diftignia- 

 tica? aldeles mot margines. Hos Tridigmaticae 

 äter fom altid äga 3 vinkliga frön falla aldrig 

 margines Capfuke ihop med Anguli utan altid 

 litet utom dem. Detta år ganfka naturligt dä 

 margines dela kapfeln uti tvånne lika fiora de- 

 lar uppifrån nedåt och fröet Jiar trenne, hvar- 

 af kapfelns inre del fvarar mot fröets inre fida, 

 men kapfelns yttre made fvara mot tvånne 

 yttre fidor af fröet, hvarvid altid blir nöd- 

 vändigt att något dragés frän den inre till 

 den yttre och fäledes margines komma utom 

 Anguli laterales. Således år margines Capfulae 

 och Anguli ej det famma, hvilket ofta år an- 

 geläget att ihogkomma dä t- ex, margines ofta 

 4ro ferrulati men aldrig anguli o. f. v. 



Siäitre ccecce capfulae ligga altid midt på 

 l.atera, den ena midt pä inre fidan den andra 



på 



