7<?oj, ^an. Febr, Mar t. 77 



pä yttre fidaii, eller hvad man kallar dorfuiu 

 Capi'ula3 och fom altid hos trifligmatica? fva- 

 rar mot angulus exteriör f. dorfalis feminis. 

 De åro fållan tydliga, dock tåmmeligen på 

 t. ex. Carex arenaria. På yttre fidan åro de 

 oftaft långt märkligare ån på den inre, famt 

 formera dar hos några fpecies t. ex. Heleona- 

 ftes, glareofa, loliacea m. fl. en impresfio rima?- 

 formis under finus oris fom aldeles ej fins på 

 inre. Altid löpa futurerna ut i finus oris och 

 utsiora forenino^en af de tvånne valvler hvaraf 

 kapfeln tycks fammanfatt. 



Os Capfidce år den opning i fpitfen fom 

 framflåpper fligmata och fom fållan år hel, 

 nåilan altid mer eller mindre tvåklufven. 



Bafts år fåft fullkomligt direde uti en liten 

 foveola på rachis inom fcjuama. 



Formen af kapfeln år ganll<a fvår att be- 

 flåmma lå, att inga Confufioner få rum. IMca 

 om detta vore möjligt fkulle dels chara6lcrer 

 vara ofvikliga. Emedlertid åro de altid till 

 ganllsa flor nytta, och alla bemödande for 

 defs befiåmmande ganflxa fordelaktiga. Naturen 

 tyckes med def? form gjort fig fårdeles möda, 

 formerat den ganfka olika hos differenta arter, 

 famt aldrig uhderkallat den förändringar bland 

 individuer af famma fpecies. Vid dcfs be- 

 fiåmmande fordras ej blott uppmårkfamhet på 

 långd och bredd , utan fedan deflå åro gifuci 

 mäfle åfven den krok-linea, fom defs änglar 

 göra, noga iakttagas. Man måile dårvid \al 



ikilja. 



