12 Johu Sahlberg-. [XLV 



Bergstopparna förtjäna ock en särskild uppmärksamhet 

 redan på den grund, att naturen här är så godt som oberörd 

 af kulturens inverkan. Under löf af Qvercus Ilex, hvilka här 

 och där ligga i täta mattor vid roten af de knotiga, lågväxta 

 buskarna, lefva ej få intressanta arter, t. ex. Å'arg2(s Kraatzi. 

 och cmisotomoides och Dolichaon illyricus, och under stenar 

 anträffas här många stora och vackra arter, t. ex. Carahus 

 Preslii, Leistus montanus, Calathus gif.janteus, Pseudocypus mns, 

 Baihoscelis azureus o. s. v. 



Sedan vilja vi göra en exkursion till den i så många af- 

 seenden märkvärdiga sumpmarken Valle di Ropa och närlig- 

 gande vattensamlingar. Då vägen är lång, måste vi redan 

 tidigt j)å morgonen begifva oss åstad. Efter omkring 8 ki- 

 lometers vandring längs den åt vester ledande landsvägen 

 komma vi till vintersjön vid Valianiti. Här få vi göra be- 

 kantskap med vatteninsektfaunan, som på Korfu ingalunda 

 är så fattiga, om man kunde vänta. Vi vada ut i det med 

 vattenväxter rikt bevuxna träsket och draga not med vår 

 vattenhåf både på djupet och helt nära intill den gyttjiga 

 stranden. Af arter, som här förekomma, må nämnas den stora 

 för sin stridulationsförmåga kända Hygrohla tärda (Pelobius 

 Hermanni). Om man håller några exemplar däraf lefvande i 

 ett profrör, hör man ett tydligt j^ipande ljud. Vidare finna vi 

 Hyphydrus Aubei, B idessus thermalis, Cymatopterus fuscus, Dy- 

 tisciis cirnimflexus, Hydaticus transversalis, Cyhister tripuncta 

 tus, Helochares lividus, Philhydrus Ragusae m. fl., flertalet af 

 dessa nya för den grekiska Coleopterfaunan. 



Men vi hafva ej tid att dröja länge, lemna landsvägen 

 och ströfva fram i nordvestlig riktning öfver berg och dalar, 

 och efter en half timmes vandring ligger framför oss den vid- 

 öppna, half mil långa vattensjuka slätten Valle di Ropa, som 

 till större delen är uppodlad ehuru obebodd, men i sin midt 

 upptages af ett grundt med Phragmites och andra vattengräs 

 ymnigt bevuxet träsk. Härifrån flyter vattnet ut till Joniska 

 hafvet i en bäck, hvilken rinner genom ett pass i den ve- 

 stra bergskedjan emellan de kamformigt upphöjda topparna 

 Agi G-eorgios (390 meter hög) och Vigia. Bäckens stränder 

 äro rikt bevuxna med vattenväxter, mest sådana som äfven 



