8 Gunnar Nordström. (L 



I detta sammanhang må äfven beröras frågan, hvarför 

 vi speciellt användt ljussignaler för att jämföra de olika 

 uren med hvarandra. Om andra signaler, exempelvis ljud- 

 signaler skulle användas, så vore det nödvändigt att taga 

 hänsyn till eventuell rörelse hos det medium, som öfverför 

 signalerna. Man skulle vid uppställande af formlerna för i 

 rörelse befintliga ur komma att betrakta den rörelse, som 

 uren ega i förhållande till det medium, som omger dem 

 och som fortplantar signaler från ett ur till ett annat. An- 

 nat är förhållandet då ljussignaler användas. Enligt veten- 

 skapens nuvarande uppfattning, som i ljuset ser ett elektro- 

 magnetiskt fenomen, är etern, hvari ljuset fortplantar sig, icke 

 att betrakta som något materielt medium, utan endast som 

 den »elektromagnetiska egenskaper egande rymden". Medan 

 två observatörer, som befinna sig i rörelse i förhållande 

 till hvarandra, omöjligen båda kunna anse sig vara i hvila 

 i förhållande till ett och samma materiella medium, så 

 kan man däremot nog tänka sig, att dessa observatörer 

 båda ha rätt att anse sig vara i hvila i förhållande till etern, 

 såsom äfven de båda principer vi nyss formulerat fordra. 



I det anförda har motiverats, hvarför man just bör 

 välja ljussignaler för att jämföra de olika uren med hvar- 

 andra. Den afgörande orsaken till detta val är dock den, 

 att endast i fall fortplantningshastigheten hos de använda 



cm 

 signalerna är c = 3. 10^° —,, så leda de på grund af relati- 



vitetsprincipen uppstälda teorierna till resultat öfverensstäm- 

 mande med de lagar, som man på experimentell väg funnit 

 gälla för de elektriska och optiska företeelserna. 



För att relativitetsprincipen och principen om oförän- 

 derligheten af ljusets hastighet skola kunna hållas i gällande 

 kraft, måste vi, som tidigare nämts, antaga, att observatörer, 

 som befinna sig i rörelse i förhållande till hvarandra, såle- 

 des medfölja olika koordinatsystem, olika uppfatta längder 

 och tider. Vår uppgift är nu att närmare undersöka la- 

 garna härför. Vi hänföra de förekommande rörelserna till 

 ett koordinatsystem, som vi benämna det hvilande. Med 

 en kropp i hvila förstå vi altså en kropp, som befinner sig 



