121 



mellem Sermilik og Tiinugdliarfik, at den røde Sandsten har 

 sin største Udbredelse, medens den de andre Steder hver den 

 forekommer, som ved Igaliko og i Bunden af Kangerdluarsuk 

 kun optræder som mindre Partier, der paa Grund af særlig 

 Fasthed eller paa Grund af Terrainforholdene ere blevne delvist 

 skaanede for Iserosionen. Alle Isfurerne paa Klipperne vise 

 hen til, at Isbevægelsen er kommen fra Indlandet, fra NØ., og 

 Isfurerne paa Toppen af Nunasarnausak (755 M.) og paa Toppen 

 af NulupsaKak (812 m.) vise, at Isens Mægtighed maa have været 

 saa stor, at selv saadanne Fjeldtoppe ikke have formaaet at 

 paavirke Isslrømmens Retning; den er gaaet hen over dem, 

 som om det var uvæsentlige Hindringer. I 1877 besteg da- 

 værende Løjtnant J. A. D. Jensen og jeg en af Ilimausaks 

 højeste Toppe (1376 m.), hvor der dog, vistnok paa Grund af 

 Bjergartens sprængte Beskaffenhed, ingen Isfurer saas, men 

 derimod fandtes der indtil en Højde af c. 1200 m., en Mængde 

 afrundede Sten af forskellige Bjergarter. Selve Toppen er 

 Diabas ^). 



Det maa altsaa have været en mægtig Isstrøm, der i sin 

 Tid har gaaet hen over Narssak og Julianehaabs Halvøerne; 

 hvor kun enkelte Fjeldtoppe som Ilimausaks og Redekammens'^) 

 ragende op derover. Det er derfor naturligt, at den røde Stand- 

 sten, med de underordnede Lag af Diabas, flere Steder ere 

 næsten fuldstændig borteroderede, som i Lavningerne mellem 

 Sermilik og Tunugdliarfik og paa Overbærestedet ved Igaliko. 

 Gaar man saaledes fra Kagsiarsuk over til Tassiusak i Sermilik, 



Som et Bidrag til Kendskabet til den varme SØ. -Vind, Føhnen, der saa 

 ofte omtales i Grønland, kan anføres, at det blæste en stormende varm 

 SØ. ved Udstedet Narssak, den Dag, den 18. September, vi besteg den 

 ovennævnte Fjeldtop paa Ilimausak. Kl 8 Fm. var det ved Udstedet 

 16°, O C, medens det paa Toppen af Fjeldet, Kl. 3 Em., var 10°, 5 C; 

 men en kold Vind med Snebvger gjorde Opholdet der meget ubehageligt. 

 — Ved Udstedet var det trykkende varmt hele Dagen. Barometret steg 

 her i Dagens Løb fra 767,0 m til 767,4 m. 

 Tillæg В til Rigsdagstidenden for. 1877—78. S. 9. A, 



i 



<<У1 



'и, 



v>6: 



•ôi 



