124 



Sandstenen maa vistnok, som Helhed betragtet, betegnes 

 som en Kvarsitsandsten, og med Hensyn til Kornstørrelsen som 

 grovkornet, idet de enkelte Sandkorn i Almindelighed have en 

 Størrelse af fra I til 3 mm. Bindemidlet er i Reglen kisel- 

 holdig, saa Fastheden som oftest er stor. Hertil maa dog be- 

 mærkes, at paa Grund af den stærke Isdenudation, er det kun 

 sjeldent, at andre end de fasteste Partier ere blevne levnede. 

 Urent Jærnilte danner Bindemidlet i de løsere Partier, ligesom 

 det ogsaa findes udskilt i tynde Lag. Som ovenfor nævnt til- 

 trak disse Lag sig derfor Opmærksomheden i ældre Tid, da de 

 kunde anvendes til Farve. Ogsaa tynde Lag af en haard Rød- 

 jærnsten findes; og det er interessant at se, hvor spejlblanke 

 dens isskurede Flader endnu ere paa Stedet; hjembragte i Mu- 

 seet blive de efter et Par Aars Forløb malte og hensmuldre 

 tilsidst. 1 Sandstenen findes flere Steder hele Lag af næve- 

 store, sjeldent hovedstore Rullesten, hvis stærkt afrundede og 

 ofte noget flade Form, karakterisere dem som Strandsten. Disse 

 Lag naa dog sjeldent en Mægtighed af mere end et Par Meter, 

 og de synes hurtigt at kile ud, saa de tilsidst kun bestaa af et 

 enkelt Lag Rullesten. Disse bestaa som oftest af Sten, der 

 synes identiske med Sandstenen selv, dog findes ogsaa Rulle- 

 sten af Granit, Diabas, Agat og Jaspis. Disse Rullesten bære 

 ofte Mærker af det uhyre Tryk, der maa have været udøvet paa 

 dem, idet de ofte ere sprængte og Brudstykkerne forskudte. 

 Disse Brudstykker ere saa igen sammenkittede med Kvarts. 

 Andre af disse Rullesten bære Mærker af Indtryk af Nabo- 

 rullestenene. 



Hvad Sandstenens Struktur angaar, da kan denne være 

 meget forskellig, ligefra tyndskifret som i Slibestensfjeldet, (se 

 øverste Figur paa Tavle XHI og nederste Figur paa Tavle XIV) 

 til en saa kompakt Masse, at Lagdelingen kun fremtræder som 

 en Bænkning, saaledes som denne kan vise sig hos Graniten. 

 Mærkelig nok kan der, som paa de smaa Bratninger ved Van- 

 det ved Igaliko (der ses midt paa Billedet paa Tavle VI) i en 



