12j 



saadan haard kompakt isskuret Kvarsitsandsten, ved en god 

 Belysning ses svage Linier, der kun kunne tydes som om 

 Sandstenen bestod af en skarpkantet Breccie^l. 



Hvor Sandstenen bliver tyndskifret og finkornet, søger man 

 uvilkaarlig efter Forsteninger; men uagtet jeg har anvendt en 

 ikke ringe Tid paa at søge efter saadanne, lykkedes det mig 

 dog aldrig at finde nogen. Ved Musartùt er der ejendommelige 

 runde Kugler af Sandsten i Sandstenen, c. 3 cm. i Tværsnit; 

 men de ere uden Struktur og sidde i Reglen saa fast, at det 

 kun lykkedes at faa enkelte løse. 



Uregelmæssige Partier af hvid storkrystallinsk Kalkspath 

 findes flere Steder i Sandstenen uden at det er klart hvorledes 

 de ere dannede. 



Paa Spalter i Sandstenen findes flere Steder Kvartskrystaller, 

 oftest ejendommelig flade og skæve, ofte tillige overtrukne med 

 Jærnglimmer, som ved Ipiutak^), Iganek og Nunasarnausak. 

 Af Grønlænderne ved Igaliko modlog jeg i 1899 et haandstort 

 Stykke Tungspath, der skal være fundet i Sandstenen ved 

 Musartùt. 



Bølgeslagslinier findes overalt i Sandstenen, det være sig 

 saa enten denne er tyndskifret eller saa fast og kompakt, at 

 ethvert Spor af Lagdeling er udvisket. Hvor store Flader ere 

 blottede, er det interessant at se, at Vindretningen, der har sat 

 Vandet og dermed Sandet i Bevægelse, under Tiden har været 

 den samme medens flere Lag ere blevne afsatte; saaledes saas 

 det paa Højderne 0. for Overbærestedet ved Igaliko, at Nord- 

 ostvinden maa have været fremherskende der paa Stedet gen- 

 nem lange Tidsrum. 



Som Dr. C. Pingel fremhævede, er den røde Sandsten 

 saa inderlig forbunden med Gange og Lag af Diabas og Por- 



1) En saadan saas ogsaa og langt tydeligere ved Musaitût. Se ogsaa Pingel 

 1. c. S. 11. 



2) M. o. G. II, S. 37 og XXXII, S. 72. Tillæg В til Rigsdagstidenden 1877 



— 78. S. 7. 

 xxxiv. 9 



