126 



phyr, at han derfor mente at maatte henføre den samlede Dan- 

 nelse til den nederste Afdeling af den permiske Formation. En 

 Anskuelse jeg efter mine Undersøgelser i 1876 mente at maatte 

 tiltræde^). Efter nyere undersøgelser synes det derimod at 

 denne Sandsten maa henføres til endnu ældre Dannelser; hvor- 

 vel Spørgsmaalet næppe kan afgøres, før et heldigt Træf bringer 

 Forsteninger for Dagen. 



Petrografisk ere Diabaslagene og Porphyrgangene ikke under- 

 søgte, saa der for Øjeblikket ikke kan siges noget om deres 

 mineralogiske Sammensætning og Samhørighed. Kun skal jeg be- 

 mærke, at de horizontale mere eller mindre mægtige Lag i Reglen 

 have Diabasstruktur; medens Gangene i Almindelighed have 

 Porphyrstruktur. Gangene gaa i Reglen lodret gennem baade 

 Sandsten og Diabaslagene, som om de stode dem begge lige 

 fjernt; dog ses det enkelte Steder, som f. Ex. ved Igaliko, hvor 

 en ejendommelig rødbrun Slaggemasse, som en 13 m. bred 

 lodret Gang, til begge Sider udsender 3 m. brede horizontale 

 Gange ind mellem Sandstenlagene, saa det ser ud, som om 

 disse Gange vare underordnede Lag i Sandstenen. I det Hele 

 tror jeg ikke, at Diabasen maa opfattes som optrædende i Lag, 

 det der synes saa, er vistnok kun horizontale Gange, intrusive 

 Lag; saaledes som jeg ogsaa i sin Tid søgte at hævde det, for 

 de Basaltlags Vedkommende, som Rink og INordenskiöld 

 omtalte at der fandtes i de kulførende Dannelser i N. -Grøn- 

 land ^). At Diabasen er yngre end Sandstenen, og som smeltede 

 Masser er brudt frem gennem den, er der ofte Bevis for, se 

 saaledes Tavle XV øverste Billede, der viser en lavalignende 

 Strøm, der er afsondret i smukke Søjler, og hvis Overflade har 

 et fuldstændig slaggeagtigt Udseende, Fig. 1. Derimod har jeg 

 ikke et eneste Sted set, at et Sandstenlag, der hviler paa Diabas, 

 i sin nederste Del er dannet af vejrsmuldret Diabas, saaledes 

 som det ses, hvor Sandstenen hviler paa Granit. Baade kemisk 



1) Tillæg В til Rigsdagstidenden for 1877—78, S. 7. 



2) M. o. G. IV, S. 188. 



