Ï32 



sammen og saa bedækket med Ler og Grus, at den knap kunde 

 skelnes fra Morænen. I det lerede Vand foran Enden af Bræen 

 steg den under denne løbende Elv tilvejrs som en stærk ko- 

 gende Kilde. Selve Bræens Tilbagegang var ikke særlig stor; 

 men kan ikke bestemmes nøjere. Ved at tage mine Fotografier 

 med, vil Forandringen næste Gang bedre kunne bestemmes, da 

 et Par af dem ere tagne fra en Varde, der næppe vil være 

 vanskelig at genfinde. 



Som Bidrag til Kendskabet til Isens tidligere Udbredelse, 

 kan henvises til det øverste. Billede paa Tavle XII, der viser 

 Isfjeldbarieren udenfor Mundingen af Isfjorden Korok. Vandet 

 skal efter Grønlændernes Sigende være lavt paa denne tidligere 

 Endemoræne; men paa Grund af Grønlændernes Ulyst tii at 

 ligge stille mellem de mange og ofte kalvende Isfjelde lykkedes 

 det mig ikke at faa oploddet en Linie tversover, uagtet jeg 

 havde alt parat dertil. 



Medens Isfjelde med skarpe fantastiske Former saa ofte 

 ere afbildede og fotograferede, viser det øverste Billede paa 

 Tavle IX et stort Isfjeld af et mere sjeldent Udseende. Det 

 bestaar af en Breccie af Isstykker og maa være dannet om 

 Vinteren, da Bræen stadig kalver, men de derved dannede Brud- 

 stykker kunne, paa Grund af Fjordisen ikke flyde bort, saa de 

 ophobes foran Bræenden, saa de tilsidst naa dennes Højde. 

 Om Foraarel naar Fjordisen gaa bort udskydes saa disse Breccie- 

 isfjelde sammen med de der kun bestaa af et enkelt Stykke Is. 

 Dette Isfjeld er fotograferet i Tunugdliarfik ud for udstedet 

 Narssak, men stammer rimeligvis fra Isfjorden Sermilik. 



Det nederste Billede paa Tavle IX viser Bræisens ejen- 

 dommelige kornede Struktur, med de karakteristiske Finger- 

 aftryk lignende Figurer. 



2. Mineralogiske Iagttagelser og Indsamlinger. 



1. Eudialyt. Det eneste af de mange sjeldne Mineraller, 

 der findes i denne Egn, og som mulig kan faa teknisk Betydning, 



