из 



Mineralet er altsaa Topas, hvad hverken Lysbrydningen eher 

 Dobbeitbrydningen modsiger. 



Da Direktør Jarl paa «Øresund» saa Stykket, bemærkede 

 han, at dette Mineral kendte de godt paa Fabrikken. De Stykker, 

 der modtoges derfra, havde dog et noget andet Udseende, om- 

 endskønt dets Forekomst i Kryolithen var overensstemmende 

 med Topasens. Det var blødt, Haardhed ca. 2; det var end- 

 videre graalig gult og blev sort ved Glødning. Ved 100° mistede 

 det 0,3 "^/o Vand og ved svag Glødning endvidere 3 "/o. Vægt- 

 fylden var 2,83. Hr. Chr. Christensens Analyse gav følgende 

 Resultat: 



SiO^ =--= 47,9 



Al^O^iFe^U^) =--- 37,0 



Ka == 9,9 



MgO = 1,6 



Tab ved Glødning. . = 3,3 

 99,7 

 Altsaa maa det betragtes som en speudomorphoseagtig For- 

 andring af Topasen^). 



Tavle VIII viser Vestenden af Kryolithbruddet, saaledes 

 som den saa ud i 1899. Hvad der særlig tiltrækker sig Op- 

 mærksomheden derved, er det mørke rektangulære Parti, der 

 findes nederst i Midten af Billedet. Det er en Del af det ejen- 

 dommelige Parti af mørk «sort» Kryolith^) der paa skraat gaar 



jeg havde medtaget, da jeg synles, det lignede hverken Kvyolith eller 

 Flusspath. 



I Hintzes Mineralogie staar omtalt en i kemisk Henseende ganske lig- 

 nende Forandring af Topasen fra Stoneham. (Bd. 11, S. 127.) 

 Ogsaa under andre Forhold optræder en sort Kryolith; det er i Vestenden 

 af Bruddet, i det ejendommelige Kvarls-Feldspathparti, der dækker Kryo- 

 lithen mod Vest. Her optræder denne sorte Kryolith som Spalteudfyld- 

 ninger i Feldspathen ; ja saa fuldstændig gennemtrænger den denne, at 

 Feldspathen pletvis ganske faar et skriftgranitagtigt Udseende. Her er 

 det aabenbart Feldspathen, der bestemmer »Bogstavernes» Fremkomst, 

 og ved at se dette spørger man uvilkaarlig sig selv: Skulde det samme 

 ikke ogsaa kunne være Tilfældet ved den almindelige Skriftgran it? 



10* 



