159 



var ikke engang udstyrede med synlige Blomsterstande. Sammen- 

 ligner jeg dette med mine Iagttagelser fra Jakobshavn den 

 22de Juni 1902, var der en meget betydelig Forskel i Pla'nte- 

 vækstens Udvikling — i Godthaabs Disfavør — uagtet Jakobs- 

 havn ligger paa c. 69° n. Br., medens Godthaab ligger paa 63° 

 n. Br. Ved Jakobshavn var paa samme Tid i 1902 alle de 

 ovenfor nævnte Planter meget længere fremme. 



Den 23de om Eftermiddagen lettede «Godthaab» og satte 

 Kursen mod den næste Koloni nord for Godthaab, Sukker- 

 toppen, hvortil vi ankom Dagen efter, den 24de, tidlig om 

 Morgenen. I Sukkertoppens umiddelbare Omegn var der 

 næsten ingen Sne, og Vegetationen var længere fremme end det 

 1° sydligere liggende Godthaab. Dette beror hovedsagelig 

 paa, at Sukkertoppen ligger særdeles lunt, beskyttet mod 

 kolde Vinde af høje Fjelde; men Havstrømningerne udenfor 

 spiller sikkert ogsaa en Rolle. 



Om Aftenen samme Dag, som vi var kommet, afgik Skibet 

 til de næste Kolonier: H ol s ten s borg og Egedesminde; et 

 vedholdende Regnvejr forhindrede i Holstensborg en nær- 

 mere Besigtigelse af Vegetationen. Sne var her meget mindre 

 af end i Godthaab. Efter at vi den 27de om Eftermiddagen 

 var kommet til Egedesminde gik jeg fra Borde. «Godthaab» 

 skulde nemlig videre nord paa til Upernivik for at hente Be- 

 sætningen fra et af Isen ituskruet Hvalfangerskib — forøvrigt 

 det fra Nord en s к iölds Færd saa berømte «Vega». — Først 

 paa Tilbagevejen vilde «Godthaab» anløbe Jakobshavn. 



Da jeg altsaa blev sat af her i Egedesminde — ganske 

 vist uformodet — besluttede jeg mig nu, da der maaske 

 var Lejlighed til al komme ind i А u latsi vik - Fjord. De 

 indre Dele af denne Fjord er kun delvis kortlagt; Jensen 

 og Kornerup har passeret dens sydlige Gren. I den nord- 

 lige har Nordenskiöld været med «Sophie». Det var særlig 

 til denne Del af Fjorden, jeg gerne vilde frem. Dels havde det 

 sin Interesse al se, om Gletscheren havde forandret sin Beliggenhed 



