174 



falder ned i Vandet. Dette har jeg flere Gange haft Lejlighed 

 til at iagttage. Naar den Skive, der løsnes, ikke gaar i Stykker, 

 hvilket hyppigst sker, falder den om paa Siden. Efter Kalv- 

 ningen staar Gletscherenden for det meste med lodrette Ende- 

 flader, ofte endda heldende en Smule bag over. 



Vedbliver man at iagttage et saadant Parti, hvor der er sket 

 en Nedstyrtning, lægger man Mærke til, at Gletscherenden fra at 

 være tilbageheldende bliver lodret og derefter fremadheldende ; 

 samtidig ser man Vandet opløse mere og mere af Isen i Vand- 

 AI 



/ 

 / 

 / 



/ 

 / 



H 

 I 



Fia. 3. 



skorpen. Naar saa Heldningen er blevet tilstrækkelig stor, og 

 Vandet har gnavet af Isen, sker der en ny N'edstyrtning, en 

 Kalvning; Tidspunktet afhænger af flere Ting, saaledes Kev- 

 nernes Dybde og Kalvninger i Nærheden. Hvis nemlig Rev- 

 nerne er særlig dybe, og der finder Kalvninger Sted i Nærheden, 

 kan der indtræde en Nedstyrtning, før der egentlig skulde. 



Nogen Opskydning af Isfjelde har jeg ikke iagttaget; heller 

 ikke har jeg kunnet paavise noget Sammenhæng mellem Kalv- 

 ning og Tidevande. Kalvning indtraadte saavel, naar det var 

 Højvande, Lavvande, Slaptid og Springtid. Hvis Kalvningerne 

 hidrører fra Opdriftens Virkning, skulde man vente de fleste 



