192 



Da Ritenbenk ligger paa omtrent samme Bredde som 

 Ana, havde jeg efterladt nogle Termometre hos en Fanger dér, 

 for at han i Efteraarsmaanederne skulde foretage Temperatur- 

 aflæsninger. Det vilde jo være af Interesse at sammenligne 

 Temperaturerne ved Indlandsisen og ude ved Havet. For at der 

 ikke skulde ske nogen Misforstaaelse, havde jeg anmodet en 

 grønlandskkyndig Mand om at forklare Fangeren Fremgangs- 

 maaden. Da jeg senere kom til An à, viste det sig, at Manden 

 nok havde opskrevet nogle Tal, men disse var uden Værdi. 



Da Forstaaelsen af Grønlændernes Betegnelse for Vind- 

 retningerne kan være af Betydning for Rejsende, meddeles her 

 nogle Oplysninger, som sikkert yderligere kan suppleres og 

 maaske modificeres. 



Vindretningerne i Grønland bliver stedse af Grønlænderne 

 angivet ved den Retning, hvorfra de komme. Da Grønlænderne 

 jo ikke har noget andet Middel end et Jugement af Solen til 

 at bestemme Verdenshjørnerne, bliver Retningerne naturligvis 

 altid helt retvisende. Efter at Kompasset har fundet Indgang 

 blandt Grønlænderne, angives nu ogsaa Vindretningerne mis- 

 visende. Mange Steder benyttes naturligvis lokale Navne for 

 de fremherskende Vinde. 



Som Følge af Insolationen om Dagen og den stærke Ud- 

 straaling om Natten er Land- og Søvinde meget almindelige i 

 Grønland. Landvinden — altsaa i Reglen den østlige Vind — 

 bliver kaldt Asarnek (af en mig ubekendt Rod) og de sæd- 

 vanlige Søvinde (Vestvinde) Imarsarnek (af Imak = Hav). 



Af de Vinde, der opstaar ved større barometriske Minima, 

 er Norden- og Søndenvinden de vigtigste. Nordenvinden hedder 

 Avagnak, men Retningen er egentlig nærmest nordvest (ret- 

 visende). Den rigtig kolde Nordenvind betegnes Avanakasik 

 (Avanak = Norden og kasik = ussel, forbandet). Misvisende 

 bliver Avanakasik altsaa nordost, Avanak derimod nord. 

 Sydlig Vind betegnes Kigangak (misvisende altsaa sydvest); i 

 Syd-Grønland betegnes denne Vind Ni gek. Kujasik er en 



