193 



sydlig Vind, der stryger langs Kystens Hovedretning, altsaa en 

 sydøstlig Vind (misvisende Syd). De varme Føhnvinde, blev saa 

 vidt jeg forstod, kaldt Kiangnak (af К i ak = Varme) eller 

 Isangiak, naar man særlig vilde betegne Føhnvinden. Dan- 

 skerne i Grønland kalder Føhnvinden Sydost (misvisende). 



En lokal Vind, der blæser gennem Vaigat kalder Grøn- 

 lænderne Isersarnek, de Danske Vaigatsnorden. Det er 

 en svag Vind, der bringer smukt Vejr; den samme Vindretning 

 kaldes Avanak-utokak, naar det blæser stærkere, og Vejret 

 er enten taaget eller nedbørbringende. Begge Vindretninger er 

 altsaa nordvestlige, men medens den første vistnok oprindelig 

 er en Nordvind, er Avanak-utokak vistnok en vest sydvestlig 

 Vind, der stryger rundt om Disko ned gennem Vaigat og 

 derved faar Udseende af at være en nordvestlig Vind. Det er 

 blevet mig meddelt, at denne vestlige Vind andre Steder kaldes 

 Avangnak-kananek. Kananek betyder egentlig en syd- 

 vestlig Vind. Nordenvinden, der stryger ned gennem Ata- 

 Sund (paa Grønlandsk 1 к aras ak), kaldes af Beboerne der om- 

 kring Ikarsarnek. En nordlig Vind, der stryger ned over God- 

 havn, gaar der under Navnet Pito.rak. Forøvrigt har Vindene 

 de forskellige Steder vistnok oftere Navne efter Fjelde eller Dale, 

 som de stryger hen over; ved Kristianshaab kaldes Føhnvinden 

 Sarkarsnek efter de høje Fjelde mod Syd (Sarkak = Sydside). 



I den mig af Commissionen for Grønlands geologiske og 

 geograOske Undersøgelser givne Instruks blev min Opmærksom- 

 hed henledet paa Dannelsen af Isfoden og dennes Indflydelse 

 paa Tangranden. Under mit Ophold i Ri ten ben к havde jeg 

 netop god Lejlighed til at iagttage, hvorledes Isfoden anlægges. 



Isfod betegner den Del af Isdækket paa Havet, der er fast- 

 frosset til Kysten. Om Vinteren danner den en Bræmme paa 

 en, to eller flere Meters Bredde, alt efter Kystens Form; jo 

 fladere Kysten er, des bredere er Bræmmen. Den fremkommer 

 ved, at Isdækket under Flod og Ebbe hæver sig op og ned; 

 kun en Isrand langs Land ligger fast. Det bevægelige Isdække 



