229 



til Tasiussak var Farvandet aabent. Den stærke Strøm, der 

 fremkommer her som Følge af Tidevandet, skærer op i Isen. 



De sidste Dage i Maj kunde man sige, at Sommeren var 

 i Anmarch. Den 29. Maj fandt jeg den første blomstrende 

 Empetrum. Ogsaa Saxifraga oppositifolia stod med helt ud- 

 sprungne Blomster. 



Salix glaiica var i Knopbrud. Elymus havde grønne Blade 

 ved Grunden. 



Midt i Juni stod Loisleuria, Diapensia, Vaccimum uligi- 

 nosum i Blomst paa gunstige Steder. Paa Nordsiden blom- 

 strede Empetrum endnu ikke; paa enkelte gunstige Lokaliteter 

 blomstrede Drt/as, Cassiope, Papaver, Rhododendron. 



Under mit Ophold i Jakobshavn havde jeg Lejlighed til 

 at iagttage en «Kanel» i Havnen: «Kanel» er et Udtryk, som 

 de danske Funktionærer bruger om en voldsom Bølgebevægelse 

 i Havnen, der opstaar pludseligt, men som ogsaa forsvinder 

 lige saa hurtigt igen. Bølgegangen er ledsaget af en stærk 

 Brusen i det inderste af Havnen. Denne Brusen er ikke andet 

 end Vandets Udstrømning fra en smal Kløft, naar Bølgen 

 trækker sig tilbage. Denne voldsomme udstrømning har, som 

 Hammer meddeler, foranlediget Grønlænderne til at tro, at 

 Havnen er forbundet med det indre afJakobshavns-fsfjord 

 ved en underjordisk Gang. Det er dog ikke Tilfældet; den om- 

 talte Kløft, som Danskerne kalder Zimmers Kløft, er en 

 Fortsættelse af Havnen. Havnen ved Jakobshavn er vel at 

 opfatte som et Brud, yderligere eroderet af Indlandsisen, da 

 den bredte sig over Landet; dette Brud fortsættes altsaa af 

 Zimmers Kløft. Ad den kører Slæderne om Vinteren til 

 N a t d 1 u a r s u k. 



Til Forklaring af Fænomenet siger Hammer (Meddel, om 

 Grønland IV, p. 22): «Disse Fænomeners Forklaring er maaske 

 nærmest den, at Bølgerne, som ved Kalvningen bliver dannet i 

 Fjorden, bliver brudt mod Isbanken i Mundingen og kastet 

 tilbage mod Land, hvorved Vandbølgen bliver opstemmet i den 



