237 



Н am m ers Undersøgelser, hvor der har været en lavere Vand- 

 stand, altsaa en ringere Mægtighed af Isen. 



Endnu stod tilbage at foretage en Undersøgelse af Sikui- 

 juito k- Fj orden. 1902 gik jeg dertil fra Jakobshavn ; men 

 det er en lang Vej. Denne Gang roede jeg til Rode bay, 

 hvorfra Vejen knapt er saa lang, og hvor man oven i Købet 

 kan ro paa nogle Indsøer. I Kajak roede vi om Eftermiddagen 

 fra Rodebay til Kange rsiinek-Kingua og bar saa Kajaken 

 langs Perser ajoitok-Kugssu a til Kangersunek-Taser- 

 sua, hvor vi atter kunde ro et Stykke. Endnu to Gange maatte vi 

 bære over Land og naaede omsider det inderste af Dalstrøget. 

 Paa en Skraaning mod Nordvest traf jeg paa en lille Plet den 

 smukke gulblomstrede Ranunculus. Gennem en Dal steg vi 

 langsomt tilvejrs og naaede omsider om Morgenen Kamhøjden. 



Fig. 13. 



Fra denne til Gletscheren var der endnu et godt Stykke. Først 

 ved Middagstid naaede vi frem til selve Gletscheren. Ved at 

 betragte Kalvismasserne ser man snart, at Isstykkerne er meget 

 afgnavede, alle Kanter og Spidser er forsvundne. Et typisk 

 Stykke Is fra Sikuijuitok har omtrent Form som afbildet i 

 Fig. 13. Højden kan være større eller mindre; man kan under- 

 tiden se ganske flade Stykker, ganske lig Vinteris. Kalvisen i 

 Sikuijuitok er heller ikke hvid. saaledes som Kalvis plejer 

 at være. Den gulgraalige Nuance, Isen i denne Fjord har, ad- 

 skiller den meget fra Kalvisen i andre Fjorde. Denne snavset 

 hvide Farve hidrører fra Støv, som navnlig om Efteraaret blæser 

 ud paa Isen. Kun i umiddelbar Nærhed af Gletscheren be- 

 mærker man et smalt, hvidt Bælte af mere uregelmæssig formet 

 Kalvis. At Bæltet er smalt, tyder paa, at Gletscherens Kalv- 

 ning kun er ubetydelig. Ispakningen i Fjorden kan altsaa ikke 

 direkte hidrøre fra S i к u ij u i t o к - GI e ts ch e r; men maa 



16* 



