239 



jærnholdigt Parti. Opstigningen sker i en Kløft, som er op- 

 staaet ved Forvitring, og som med sin rislende Bæk og frodige 

 Vegetation danner et smukt Parti. Paa den Væg af Kløften, 

 der vender mod Havet, ruger mange Maager. I det lille Delta, 

 som Bækken danner, var Stenhammaria ikke sjælden. Opstig- 

 ningen er ikke vanskelig; i Løbet af en Time naaede vi Pla- 

 teauet. Betida forsvandt i en Højde af 360 m, og noget højere 

 forsvandt Salix glaiica (475 m). Vaccinium uliginosiim for- 

 svandt i en Højde af 560 m. De andre Hedeplanter holdt sig 

 endnu: jeg saa Diapensia, Loiseleuria, Dryas^ Silène acanlis, 

 Luzula samt mange Mos- og Lavplanter, Efterhaanden bliver 

 Hedepianterne sjældnere. Cassiope er nu den almindeligste 

 Plante. Paa Partier med mere Bundfugtighed fandtes den lille 

 sirlige Cassiope hypnoides. Salix og Syre fandtes endnu. Den 

 sidste Cassiope saa jeg ved 780 m. Allerede før denne Højde 

 fandtes spredte Snepletter; nogle af disse var dog meget tynde 

 og forsvinder maaske i gunstige Somre. De tykkere maa dog 

 anses for at være vedvarende. Den lokale Snegrænse kan 

 sættes til 700 m. I en Højde af 690 m traf jeg temmelig store 

 Snepletter (7 m lange og 3 m brede). De laa bag ved en lav 

 Klipperand med sydlig Eksponering. Paa den gamle Sneskorpe 

 var aflejret et tyndt Lag nyfalden Sne — vi var sidst i Juli. — 

 Denne lave Snegrænse skyldes formodentlig den Omstændighed, 

 at under Snefog fra Nord lægger Sneen sig her i mægtige 

 Driver. Til Gengæld ligger Stedet rigtignok lige mod Syd. Den 

 egentlige Firn, som bedækker Toppen, begynder først ved 850 m. 

 Højden af den tvedelte Top er 895 m for den sydlige og 910 

 for den nordligste. Fra den nordlige Top mod sydøst er Faldet 

 meget stærkt, saaledes at Firnranden her ligger ved 700 m. 

 Randen af Firnen er her ledsaget af en Morænevold ; paa sine 

 Steder var denne Morænevold fjernet 20 — 30 m fra den nuvæ- 

 rende Isrand, en Antydning af Isens Tilbagetrækning. Firnens 

 Overflade er ganske jævn og om Natten haard, saaledes at den 

 er let at gaa paa. 



