A N:o 17) Pulverformiga kroppars värmeledningsförmåga. 3 



särskildt beräkna värmeströmmen genom en sådan cirkel 

 och en af de figurer, som biklas mellan de hvarandra ut- 

 vändigt tangerande cirklarna. 



Isotermytorna A och C äro plana. Detta är icke fallet 

 med de isotermytor, hvilka befinna sig emellan A och C. 

 Dessas genomskärning med ett vertikalt plan har ett ut- 

 seende som linjen D schematiskt framställer. Temperatur- 

 fallet invid planet A är sålunda störst vid klotens tange- 

 ringspunkter med planet. 



Värmeströmmen mellan planen A och C kan tänkas 

 försiggå i cylindriska element, hvilkas sidoytor i hvarje 

 punkt äro vinkelräta mot den genom punkten gående iso- 

 termytan. 



Dessa element, hvilka alla utmynna i ytorna A och C, 

 befinna sig till en del inom det medium M^, som uppfyller 

 mellanrummen mellan kulorna och planen A och B, till sin 

 andra del åter i kulorna, mediet M.2. Hvarje tvärsnitt af 

 elementet genomgås, så snart ett stationärt tillstånd inträdt, 

 per tidsenhet af samma värmekvantitet dq. Temperatur- 

 fallen i elementet inom de särskilda medierna förhålla sig 

 därvid till hvarandra som värmemotstånden ^) inom respek- 

 tive delar. 



Emedan elementets genomskärning i det närmaste är 

 konstant, är detta förhållande lika med förhållandet mellan 

 delarnas längder multiplicerade med respektive mediers 

 värmemotståndskoefficient. Om vi i centrum af cylinder- 

 elementets ena ändyta i planet A draga en linje till C vin- 

 kelrät mot nämnda plan så förhålla sig ofvannämnda längder 

 till hvarandra i det närmaste som de delar, i hvilka klotets 

 yta delar perpendikeln. Detta gäller strängt för tangerings- 



') Med ett elements „värmemotstånd" skola vi här förstå resi- 

 proka värdet till dess värmeledningsförmåga d. v. s. till värmeström- 

 men per tidsenhet i elementet vid ett temperaturfall i detsamma af 1°. 

 Ett ämnes specifika värmeledningsförmåga d. v. s. värmeströmmen per 

 tidsenhet, och cm^ i en 1 cm tjock planparallel platta, hvars båda 

 sidoytor hållas vid en konstant temperaturdifferens af 1", skola vi åter 

 här kalla »värmeledningskoefficient". Dennas reciproka värde benämna 

 vi ..värmemotståndskoefficient". 



