200 



sammanhörighet och berättigar till antagandet, att naften- 

 syrorna äro vissa nafteners karboxylderivat. Äro nu, enligt 

 ofvanstående,. naftensyrorna pentametylenderivat, så borde 

 naftenerna åtminstone till en del vara pentametylenkolväten. 

 Jag kursiverar med afsikt orden „till en del", emedan man 

 tidigare genom andra undersökningar, utförda af Markoiv- 

 nikow och Konoicalow och deras elever, med säkerhet kun- 

 nat leda i bevis det intressanta faktum, att en del fraktio- 

 ner af den kaukasiska naturprodukten bestå af eller inne- 

 hålla hexametylenkolväten, hvilka härleda sig från en sex- 

 atomig cyklisk kärna. Det enklaste sättet att konstatera, 

 huruvida bland naftenerna pentametylenföreningar äro repre- 

 senterade, var att söka påvisa förekomsten af själfva stam- 

 kolvätet pentametylen i de lägre kokande delarna af natur- 

 produkten. Härtill användes till först (år 1896) en petro- 

 leumeter, som blifvit köpt i Plelsingfors och enligt uppgift 

 ledde sitt ursprung från firman Bröder Nobel i Baku. 



Denna tidigare publicerade undersökning gaf ett ne- 

 gativt resultat. Väl kunde en tydlig, om ock svag ökning 

 i specifika vikten ^) påvisas hos den fraktion, som kokar 

 omkring 50° och däri pentametylen borde förekomma, men 

 genom analys var det icke möjligt att med säkerhet kon- 

 statera dess närvara. 



Påföljande år (1897) publicerade Marlioivnikoiv'^)^ som 

 synbarligen numera öfvergifvit sin tidigare åsikt, att nafte- 

 nerna uteslutande äro hexametylenföreningar, och sannolikt 

 ledd af samma tanke som jag, en uppsats, hvari han upp- 

 gifver sig vid undersökning af ett prof .petroleumeter från 

 Balacha7ty-da\en i närheten af Baku hatVa påträffat penta- 

 metylen, som att döma af den betydliga ökningen i specifik 

 vikt hos de omkring 50° kokande fraktionerna, i stor mängd 

 måste ingå däri. Genom alt ur kolvätet framställa motsva- 

 rande amin blef dess identitet med pentametylen bevisad. 



^) De cykliska kolvätena äga en betydligt högre spec. vikt än 

 motsvarande paraifinkolväten. Skijnaden varierar, såvidt bekant., mel- 

 lan 0,10 och 0,13. 



-) Ber. deutsch. chem. Ges. 30, 974. 



