205 



blifvit herskande, att dessa kolväten äro polymerisations- 

 produkter af primärt bildade acetylenkolväten. Först under 

 senaste tid hafva röster höjts mot denna uppfattning. Heusler 

 framhåller ^) att förekomsten af benzoler i stor mängd i den 

 sachsiska brunkolstjäran icke kan bero på en sådan acety- 

 lenkondensation, hvilken enligt uppgifter af Haber 2) först 

 inträder vid temperaturer öfver 900°, enär den värmegrad, 

 som herskar i retorterna vid brunkolsdestillationen, icke eller 

 endast undantagsvis når denna höjd. Enligt Heuslers åsikt 

 äro benzolerna i detta fall direkta destillationsprodukter, bil- 

 dade ur ämnen, tillhörande aromatiska serien, som pre- 

 existera i kolen. 



Emellertid visa några försök af Engler ^) att benzo- 

 lerna vid användning af starkare tryck under destillationen 

 kunna bildas redan vid en retorttemperatur af 350°, hvilken 

 uppgifvits herska *) vid utförandet af hans bekanta destilla- 

 tioner af fisktran och andra fetter. Engler synes emellertid 

 icke hafva erhållit sagda kolväten i synnerligt stora mäng- 

 der, emedan han inskränkt sig att endast påvisa dem kvali- 

 tativt. Det är därför icke omöjligt, att de ändå uppkommit 

 genom partiell öfverhettning af retortens innehåll, hvilket aldrig 

 kan undvikas vid direkt eldning. I själfva värket har man 

 svårt att förstå huru benzolkolväten skulle kunna bildas vid 

 så låg temperatur ur ett material, som ej innehåller färdiga 

 benzolkomplexer. 



Men äfven om man antager motsatsen och att vid det 

 starka tryck, som herskat vid naftans bildning på djupet, 

 benzolkolväten t. o. m. kunnat bildas vid ännu lägre tem- 

 peraturer än 350°, så kan man dock icke under dessa förut- 

 sättningar på ett tillfredställande sätt förklara hexametyle- 

 nernas förekomst i naftan. Man vet visserligen genom Wre- 

 dens bekanta försök, att benzolkolvätena vid högt tryck och 



1) Ber. deutsch. chem. Ges. 80, 2743. 



2) Ibid. 29, 2691. 

 *) Ibid. 30, 2368. 



*) Engler, Verh. deutsch. Naturforscher u. Aerzte. 1890, sid, 137. 



