207 



för de i naftan förekommande hexametylenkolvätenas bild- 

 ning icke antaglig. 



Återstår således endast den andra möjligheten, nämli- 

 gen att liexametylenerna bildats genom direJd eller indirekt 

 konåensation af komplexer, som är/a samma hydreringsgrad 

 som de själfva. Därjämte visar deras förekomst i jordoljan, 

 att de bildats vid låg temperatur, en temperatur, som åt- 

 minstone ej synnerligt öfverstiger 200°. Vid det synnerligt 

 starka tryck, som herskar i de skikt, där naftan förekommer 

 aflagrad, och sannolikt också där den bildats, hade hexame- 

 tylen och dess homologer bort öfvergå i pentametylenför- 

 eningar, om en högre värmegrad där varit förherskande. 



Den inblick i naftenernas bildning i naturen, som gif- 

 vss oss af ofvanstående på experimentell grund fotade och 

 fullt berättigade slutsatser, skulle emellertid endast i mindre 

 mån kunna påräkna vårt intresse, om det ej vore möjligt alt 

 gifva en naturlig, hälst genom försök stödd förklaring öfver 

 mekanismen af en sådan vid låg temperatur skeende kon- 

 densationsprocess. Medgifvas måste, att en sådan förklaring 

 a priori ej synes vara alldeles lätt att prestera, med den 

 kännedom man härintill haft om kolvätens bildning och 

 möjligheten att förvandla alifatiska föreningar i isocykliska. 

 Också den Englerska teorin lämnar oss härvid alldeles i 

 sticket. Engler har visserligen') genom sina försök ådaga- 

 lagt, att cykloparaffiner kunna uppkomma vid destillation af 

 fetter under tryck, men härmed är ingalunda orsaken till 

 deras bildning utredd. 



Först några under de senaste åren publicerade arbeten 

 gifva oss den önskade förklaringen. Heiisler^) fann år 1896, 

 att om produkter af torr destillation, hvilka äro rika på 

 omättade kolväten, behandlas med aluminiumklorid, så un- 

 dergå de kondensation och förvandlas fullständigt till mät- 

 tade kolväten. Heusler framhåller i sammanhang härmed, 

 att vid Engler s destillationsförsök icke mindre än en tredje- 



1) Ber. deutsch. chem. Ges. 21, 1816; 22, 592; 30, 2365. 

 Zeitschr. angew. Chem. 1896, 288; 318. 



