208 



del af de lägre kokande andelarna bestå af omättade kolväten, 

 etylener. Enär man aldrig i petroleum påträffat så stora 

 mängder dylika föreningar, visa resultaten i detta alseende 

 en olikhet med förhållandet i naturen. I följd häraf äro 

 Englers tryckdestillat icke att betrakta som „syntetisk petro- 

 leum", utan måste först undergå en sekundär förvandling, 

 en polymerisations- eller kondenseringsprocess, innan de 

 antaga samma sammansättning som naftan. Sannolikt försiggår 

 också naftans bildning i naturen i två faser och består å ena 

 sidan i en destillationsprocess, som gifver upphof bl. a. åt en 

 mängd omättade kolväten, och å den andra sidan i en kon- 

 densation, hvarvid de omättade kolvätena utan att ändra 

 sin sammansättning öfvergå i mättade, enligt skemat: 



Omättade kolväten, Mättade kolväten, 



olefiner naftener 



^ '-'11 tl2u -— ('-'11 fi2!i} •^ 



Härigenom förklaras, såsom synes, naftenernas bildning på 

 ett fullt tillfredställande sätt. 



Engler har i ett senare utgifvet arbete ^) visat, att 

 en sådan polymerisation af omättade, genom destillation 

 bildade kolväten äger rum också utan att kondensations- 

 medel äro närvarande. Han kunde nämligen påvisa en 

 märkbar ökning i specifika vikten hos sådana produkter, när 

 de under någon tid öfverlämnas åt sig själtva. 



Baeyers spänningsteori förutsätter, att pentametylen- 

 föreningar på grund af vissa molekulär-geometriska förhål- 

 landen borde bildas lättast, därnäst hexametylenföreningar, 

 mindre lätt tetra- och isynnerhet trimetylenföreningar, i hvil- 

 kas molekyl redan en betydande spänning bör herska. Härvid 

 förutsattes naturligtvis, att förhållandena i öfrigt äro lika. 

 Sistnämda vilkor realiseras sannolikt icke under några andra 

 förhållanden i samma grad, som just vid den långsamt för- 

 löpande kondensationsreaktion, hvilken de omättade kolväten 



^) Ber. deutscli. chem. Ges. 30, 2358. 



