SKANDINAVIENS DESMIDIACEER. 23 
=] 
C. ACEROSUM Ehrenb. (Abh. d. Akad. 1831, p. 68: Vibrio acerosus 
Schrank Fauna Boica 1803 III 2, p. 47, see. Ralfs). 
Bergsbrunna, Hjulsángen. 
8. C. STRIOLATUM Ehrenb. (Abh. d. Akad. 1831, p. 68). 
Norra Bäckebol, Krokefors. 
9. C. INTERMEDIUM Ralfs (Br. Desm. p. 171, t. 29, f. 3). 
Ekholmen, Hjulsängen. 
10. C. ANGUSTATUM Kütz, (Phye. Germ. p. 132). 
Hjulsángen. 
11. C. suncipumM Ralfs (Br. Desm. p. 172, t. 29, f. 6). 
Norra Bäckebol, Hjulsingen, Hälsö. 
Den pà de bäda senare ställena iakttagna formen är särdeles smal och i af- 
saknad af striering; den tillhór sälunda Radenhorsts forma c,Fl. Eur. Alg. sect. 3, 
p. 127. 
12.* C. CALOSPORUM nov. spec. 
C. parvum, semilunare, medio non tumidum, gracile, 6—9 
partibus longius quam latum, apicibus aeuminatis, cytiodermate primum 
achroo lævique, denique luteolo et longitudinaliter subtilissime striato, 
vesiculis chlorophyllaceis uniseriatis, 4—5 in quaque semicellula, la- 
minis chlorophyllaceis 4— 5; zygosporis luteo-fuscis, globosis, proces- 
subus conicis, apice rotundatis ornatis, in canali copulationis mox eva- 
nescenti formatis. Long. cell. 0,070— 0,095 mm., lat. 0,010—0,012; diam. 
Zygosp. sine process. 0,020, eum proeess. 0,000 mm. — Fig. 11. 
Lassby backar. 
Denna art liknar under sitt vegetativa stadium i så hög grad C. PARVULUM 
Näg., att det synes nästan omöjligt att i detta stadium säkert skilja dem fran hvar- 
andra. Under det fruktifikativa stadiet áter fürete de sa stora skilnader att nágon 
sammanblandning af dem da ej kan ifrägakomma.  Enligt den skildring af kopulatio- 
nen hos C. PARVULUM Nig, som De Bary lemnat i Conjug. sid. 48 och följande, 
bildas zygosporen hos denna art uti en tjockvüggig, afven efter zygosporens mognad 
qvarblifvande kopulationskanal och antager slutligen en oval eller fyrkantigt oval 
form. Hos C. caLosporum åter bildas zygosporen i en tunnväggig och redan före 
zygosporens mognad genom väggarnes upplösning forsvinnande kopulationskanal och 
företer såsom fullt utbildad en så att säga stjernlik form, beroende derpa att den 
mogna zygosporens membran ej är slät utan i stället försedd med kägelformiga, åt 
alla håll strållikt utgående utskott. 
Genom denna zygosporernas egendomliga form skiljer sig arten så betydligt 
från öfriga kända Closterier, att den lämpligen torde kunna uppställas såsom typ för 
