6 V. O. Laine. (UV 



Luettu keski-europal. aika 8 l 49 m 37 s ; 



Ero H:gin aika — keski-europal. „ 39 49 ; 



Helsingin keskiaika 9 29 26 ; 



Helsingin tähtiaika 8 50 23 . 



Viimeksi saatu aikamääräys, pernstuen luotettavimpaan 

 havaintoon, on pantu laskujen perustaksi. 



Suomessa tehdyt havainnot övat yleensä sopusoinnussa 

 mainitun aikamääräyksen kanssa; 20 niistä eroaa vähem- 

 mällä kuin 3:11a minuutilla Tukholman havainnosta saa- 

 dusta ajasta (Vrt. havainnot 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 

 15, 21, 23, 26, 27), suuri osa paljon vähemmälläkiii. 



Kobrdinaatit radan ^ääteinsteeUe eri ha raintoijaikoista 



katsoen. 



Kun radan päätepisteen aseina tunnetaan, saattaa las- 

 kea sen näennäisen aseman taivaalla eri havaintopaikoista 

 katsoen. Jos «„ on rektasensio ja d deklinatio päätepis- 

 teelle havaintopisteestä katsoen sekä J päätepisteen etäisyys 

 havaintopisteestä, 6 , Q , (p tähtiaika, inaansäde ja geo- 

 sentrinen leveys päätepisteelle sekä 6, (>, <p vastaavat suureet 

 havaintopisteelle, niin on 



| J cos (\ cos (a — 0) = (.'o cos fo cos (ö — 0) — o cos cp\ 

 1) J J cos d sin (a — 0) z= Qo cos ^o sin (ö — d); 

 J sin () = (> n sin c/) — o sin (f. 



I 



Bjurbölen meteoriitin ilniakehässä olevan radan pääte- 

 pisteeksi on katsottava se kohta maan pinnalla, niihin 

 meteori putosi. Kun mainitun paikan geosentrinen leveys 

 on 60° 9.6' N lev. sekä vastaava maan sade 0.9975 ekvaattori- 

 sådettä, " saamme kaavojen 1) avulla, ottamalla huomioon, 

 etta ö — 6 on sama kuin Bjurbölen ja havaintopaikan longi- 

 tudien ero, radan päätepisteelle seuraavat koordinaatit eri 

 havaintopisteistä katsoen: 



