A X:o 11) Bjurbölen meteoriitin radan määrääminen. 13 



Ja jos vielä koordinaatit radiatiopisteelle övat kuten edellä 

 A ja D sekä v on kulma päätépisteessä suuntien välillä 

 radiatiopisteeseen ja havaintopaikkaan, on 



cos v — — sin D sin ö — cos D cos d cos (A — a ). 



Kun havaintopaikan etäisyys radan päätepisteestä A 



kaavojen 1) niukaan on määrätty, saadaan radan pituus 

 atmosfäärissä / kaavasta 



A sin o 



sin {n -\- t)' 



Varhaiinmin havaittiin meteori Rigassa ja oli se sil- 

 loin suunnassa 



tt = 0' 50 m 37 s t) = + 60°10'. 



Saadaan 



rj = 57°21'; 

 t = 40°53'; 

 / = 0.05164 maan ekv.-sädettä 



eli 



1 = 329.4 km. 



Käymme senjälkeen määräämään radan alkupisteen 

 korkeutta maanpinnasta sekä sen maantieteellistä asemaa. 

 Täta varten muutamme ensin radiatiopisteen rektasension 

 • ja deklination azimutiksi ja korkeudeksi Bjurbölestä kat- 

 sottuna. Jos merkitsemme radiatiopisteen azimutia a:lla 

 ja korkeutta /?:lla, saadaan 



a = 47°14' h = + 24°13'. 



Kun yhdistämme radan alku- ja loppupisteeii suorilla 

 sen pallon keskipisteeseen, joka kysymyksenalaisilla seu- 

 duilla lähimmin liittyy maanpintaan, ja merkitsemme C:llä 

 kulmaa näitten suorien välillä sekä p :lla maan sädettä, on 



