AN:o 15) Termiska problem beträffande de lägsta luftlagren. 



Dessa okorrigerade tal äro synbarligen delvis påverkade 

 af felen i Helsingfors-bestämningarna. Korrigera vi dessa 

 på analogt sätt som tidigare, fås: 



Dessa tal visa en utpräglad, af den olika kontinentaliteten 

 motiverad årlig gång. I maj är fyren l.i° kallare, i november 

 1.1° varmare än staden. Den relativa förändringen mellan 

 dessa månader är alltså 2.2°, medan motsvarande kvantitet 

 vid jämförelse mellan staden och Ånäs är 1.2°. Antager 

 man samma kvantitet såsom ett relativt mått på kontinen- 

 taliteten, skulle alltså Helsingfors klimat betydligt mera 

 likna det kontinentala klimatet å Ånäs än det maritima vid 

 Gråhara fyr. En allmän regel är emellertid vidare den, att 

 kontinenten å våra breddgrader är i årsmedeltal kallare än 

 hafvet. Mellan staden och fyren kan man emellertid ej 

 finna någon tydlig dylik differens, väl åter mellan Ånäs och 

 staden. Då i allmänhet de största olikheterna uppkomma 

 invid själfva kusten, kunde häraf dragas den slutsatsen att 

 temperaturen i Helsingfors ännu torde vara något för hög. 

 Detta desto mera, som de här använda värdena för Gråhara 

 äro erhållna enligt observationer i plåtbur vid N-fönster 

 och sålunda sannolikt äro något för höga. 



Vi hafva vidare såsom kriterium på Helsingforsobser- 

 vationerna att tillgå iakttagelser å Ilmala observatorium 

 i Fredriksberg. I medeltal för 5 år finner man differensen 

 mellan Ilmala (I) och staden vara: 



