A N:o 15) Termiska problem beträffande de lägsta luftlagren. 27 



temperaturen visar ett svagt aftagaiide från haf mot land, 

 men synes detta vara störst å kustzonen och ej i skärgården, 

 där hafvets verkan f. ö. är tydligast. Längre in öfver land 

 kan man ej vidare konstatera någon sänkning af årsmedel- 

 talet, utan hellre en svag stegring. M. a. o. synes framgå, 

 att kiistortenm visa en relativt hög, landstationer på ett par 

 tiotal km inåt land en relativt låg årstemperatur. Extrem- 

 epokerna äro i allmänhet maj för hafskyla, eller fastlands- 

 värme, december för kontinentalkyla eller hafsvärme. Endast 

 ute på hafvet synes man, såsom tidigare nämnts, hafva en 

 tydligare försening till juni a juli, och resp. februari, alltså 

 om 1 å 2 månader. En jämförelse af zonerna II och III 

 visar vidare, att temperaturgradienterna i maj och juni å 

 kustzonen äro endast 20% af de i skärgården, i november 

 och december däremot 40% af dessa. Detta kan tydas såsom 

 ett uttryck för en lifligare omblandning af hafs- och land- 

 luft under förvintern, en mindre sådan under försommaren. 

 Hafvets värme verkar m. a. o. längre in öfver land än fast- 

 landsuppvärmningen verkar ut öfver hafvet. Märklig är 

 slutligen den relativt höga värme, som kustorterna visa i 

 mars och april, i mars varmare än både haf och land, i april 

 åter bildande en gradient om 1° i skärgårdszonen, medan 

 någon tydligare sådan ej förmärkes i öfriga zoner. 



För de särskilda områdena finna vi i hufvudsak öfverens- 

 stämmande resultat, hvarför of van behandlade medeltal 

 måste anses hafva en reel betydelse. Vissa afvikelser äro 

 beroende bl. a. af det relativa afståndet från kusten. Då de 

 största gradienterna tydligen förekomma tätt invid kusten, 

 så blifva gradienterna större, ju närmare kusten observations- 

 stationerna ligga. Ojämnheter uppkomma vidare på den 

 grund, att detta afstånd från kusten dels genom afsaknad af 

 tillräckligt noggranna kartor, dels emedan större närliggande 

 öar äfven borde beaktas, ej blifvit fullt exakt bestämdt. 

 Slutligen kunna många störingar, såsom systematiska obser- 

 vationsfel, lokala afvikelser beroende på topografi, hydro- 

 grafiska förhållanden, reduktionen till hafvets nivå o. s. v. 

 influera. Det skulle därför här föra för långt att ingå 

 på dessa detaljer, isynnerhet, som härför erfordrades en 



