A N:o 15) Tenniska problem beträffande de lägsta luftlagren. 29 



nentalaste stationerna på Gottian d och fyrarna på dess 

 N- och S-sidor endast 2.2 a 2.3°. Mellan Ladoga-kusten 

 och Hanhipaasi hafva vi en amplitud om 9.4° (på c. 43 km), 

 hvaraf Valamos kontinentalverkan å den årliga perioden 

 vore circa 62 % af den kusten utvisar. Emellertid synes 

 också framgå, att Valamo i årsmedeltal är 0.9° varmare än 

 Hanhipaasi och 0.8° varmare än vårt medelvärde för N- 

 Ladoga enligt Hanhipaasi, Heinäluoto och Konevits ^). Nu 

 äro visserligen observationerna å Hanhipaasi och Heinäluoto 

 mycket osäkra och utförda med delvis overificerade fönster- 

 termometrar, men mindre sannolikt är dock att dylika fel 

 kunnat föranleda nämnda differenser. Kusten framstår ju 0.3° 

 varmare än sjön i ungefärlig öfverensstämmelse med öfriga 

 kuster i Finland. Likaså är Valamo ännu 0.4° varmare än 

 Ladogakusten, så att ön på flere sätt framstår abnormt 

 varm. Däremot synes själfva sjöluften öfver Ladoga i års- 

 medeltal vara lägre än omgifningens, så att Ladoga på detta 

 sätt skulle verka afkylande, såsom redan genom i isotermerna 

 i Atlas öfver Finland 1911 delvis antydts. För Heinäluoto 

 finner man sålunda ett årsmedeltal circa 1° lägre än för 

 Sordavala och Sermaks, 0.4° lägre än för Olonets. Hanhi- 

 paasi är som nämnts 0.9° kallare än Valamo, Konevits 0.3° 

 kyligare än Sortanlahti. Det förefaller som Ladogas stora 

 djup och dess söta vatten vore orsak till denna kyla liksom 

 till den abnormt försenade värmen under sommaren. Hanhi- 

 paasi fyr visar ju i augusti 2.5° högre temperatur och i sep- 

 tember endast 1° kyligare än i juli, oktober varmare än maj, 

 november varmare än april o. s. v. I detta afseende är kli- 

 matet här lika maritimt som vid de yttersta fyrarna på 

 norska kusten. Vattnet uppvärmes mycket långsamt, eme- 

 dan konvektionsrörelsen fordrar, att hela den stora vatten- 

 massan först måste värmas öfver 4°, innan ytlagret kan blifva 

 nämnvärdt varmare ^). Isarna lemna vidare ett viktigt 

 bidrag till uppvärmningens fördröjande. På vintern verka 



^) Att märka är att de äldre Valamoobservationer, som här användts, 

 äfven korrigerats med de fel, som i de ryska annalerna anförts för åren 

 1906 och 1907, i jnni korr. = — l.o, i årsmedeltal —0.2°. 



^) Jfr. t. ex. Hornens uppgifter i Hanns Lehrbuch der Meteorologie. s. 59. 



