30 Osc. V. Johansson. (LVIII 



de åter i kontinental riktning, d. v. s. afkylande. Då tydligen 

 endast ett tunnt ytlager på sommaren värmts öfver 4°, 

 nås denna temperatur snart åter på hösten och härefter 

 kunna ytlagren hastigt afkylas vidare, så att is bildas 

 och sjöns värmeförråd afstängas från inverkan på luften. 

 Sålunda kan sjön här i årsmedeltal framstå kall i motsats 

 till saltvattnen med afvikande hydrografiska förhållanden. 



Emellertid har ju ofvan också allmänt framgått, att 

 kusten är relativt varm eller att åtminstone ej i årsmedeltal 

 någon så stark ändring i kontinental riktning förekommer 

 mellan skärgård och kust, som man af de termiska månads- 

 differenserna skulle kunna vänta. Att den svenska kusten 

 af Bottniska viken visar sig något afvikande kan bero på 

 flere omständigheter. Möjligen äro temperaturmedeltalen för 

 de svenska fyrarna något för höga, ty man finner att de- 

 samma genomgående och i medeltal äro ungefär 0.2° högre 

 än för de finska fyrarna å samma breddgrad (jfr. ofvan t. ex. 

 Understen och Märket). Därvid är att märka att värdena 

 för de finska fyrarna helt säkert ännu äro något för höga 

 på grund af strålningsfel. Att svenska sidan af Bottniska 

 viken vore varmare än den finska står också i strid med hydro- 

 grafiska fakta, bl. a. de gynnsammare strömförhållandena på 

 finska sidan. Men om man också förutsatte några mindre 

 fel hos de svenska fyrmedeltalen, kvarstår en afvikelse å de 

 svenska kusterna, som då antingen kan bero på lokala för- 

 hållanden å de använda stationerna eller å en allmännare 

 lokal egenskap hos denna kust. F. ö. synes man som sagdt 

 kunna räkna med en relativt varm kust. Såsom en extrem 

 dylik ort bör troligen också Valamo anses. 



Det förefaller mig sannolikast att man här hade att 

 göra med en verkan af de vertikala luftrörelserna vid kusten. 

 Man kunde ju tänka sig att en lifligare ventilation på vin- 

 tern kunde vara orsak härtill, men sommarens landvärme 

 borde ju främst yttra sig på dagen, vinterns hafsvärme åter 

 på nätterna och för dessa tider finner man t. ex. i Helsing- 

 fors ungefär samma medelvindstyrka. Att sjunkande luft- 

 rörelse ger sig tillkänna vid dessa kuster har jag i tidigare 

 arbeten på flere sätt visat vara sannolikt. Hvarje landvind 



