A N:o 15) Termiska problem beträffande de lägsta luftlagren. 33 



Öfver hufvud framstå sålunda kusterna relativt torra i 

 betraktande af närheten till den fuktkälla hafven utgöra. 

 Detta bestyrker alltså antagandet, att den relativt höga 

 värmen därstädes är en följd af större tendens för sjunkande 

 luftströmmars nedträngande till jordytan, främst vid land- 

 vindar. 



Är emellertid en dylik verkan sannolik, blir det äfven 

 troligt, att samma sjunkande landvindar på något afstånd 

 från kusten, där de ej ännu förmått nedtränga till jordytan, 

 utan endast i högre lager förefinnas, bidraga till att upplösa 

 moln och göra luften diaterman, så att starkare strålning 

 och öfverhufvud större kontinentalitet kan göra sig gällande. 

 Detta vore då förklaring till den relativt låga temperatur vi 

 ofvan funnit antydd vid den kontinentala sidan af kust- 

 zonen III. Tydligast syntes detta framgå under vår och höst 

 samt vid Finska vikens N-kust, speciellt genom Ånäs- 

 observationerna. 



Några verkningar af Östersjökusten på temperaturens 

 dagliga period. 



För att bestyrka sistnämnda antaganden af starkare 

 strålningsförhållanden nära kusten, betingade af sjunkande 

 landvindar, skola vi referera några data beträffande tem- 

 peraturens dagliga period, som ju i dylikt fall äfven borde 

 angifva en jämförelsevis stor kontinentalitet på ett par tio- 

 tal km:s afstånd från kusten. För detta ändamål hafva vi 

 åter att tillgå ett nytt utförligt arbete af Hamberg om den 

 dagliga temperaturgången i Sverige i). På grund af vissa 

 jämförelser har där beräknats och å kartor åskådliggjorts 

 såväl den dagliga amplituden som det periodiska minimet 

 för hvarje månad. Jag vill här påpeka några omständig- 

 heter å en del af dessa kartor, som bestyrka vårt antagande 

 ofvan. 



'j Bihang till Meteorologiska iakttagelser i Sverige. Vol. 54. 1912. 



