AN:ol5) Termiska i)roblem beträflande de läj^sta luftlagren. 41 



ratureiT T redan stigit 8°, i ett fall 13°. Det är uppenbart, 

 att något annat sätt för uppvärmningen än konvektions- 

 strömmar nedifrån här måste förefinnas, ty dessa strömmar 

 kunna själf fallet ej förekomma, så länge de lägre luftlagren 

 äro kallare än de öfre i). 



För att bättre klargöra dessa intressanta förhållanden 

 skola vi något närmare studera de 6 klara dagar som bilda 

 grupp I i den tidigare sammanställningen. Vi få för den 

 26 — 28 maj och den 1- — 3 augusti följande medeltal af tem- 

 peratur och vind styrka enligt M, T, I och H. 



*) Den i afhandlingen i fråga gifiia förklaringen baserande sig på värme- 

 ledning från de varmare öfre luftlagren, kan tydligen ej alls i fråga komma, 

 ty såsom kändt hinner värmeledningen t. ex. mot den under natten afkylda 

 jordytan ej på 6 timmar sträcka sig högre än circa 3 '/q ™' r)ct förefaller 

 som om i afhandlingen här och på andra ställen i fråga om nattfrosterna 

 värmeledningen skulle tillmätas en öfverdrifven betydelse. Beräkningen af 

 värmeledningens effekt i ett angifvet exempel är också missvisande eller 

 felaktig. Där beräknas nämligen (så förefaller det) att temperaturhöjningen 

 hos ett 23. ri m mäktigt luftlager genom värmeledningen under en 6 timmar 

 lång natt vid antagandet af en inversionsgradient om 5.6" per 23.6 m blefve 

 9.4"'. Detta gäller emellertid tydligen ett lager om 1 cm. Är nämligen 

 värmeledningsförmågan bos luften := k {= 0.000056), temperaturgradienten 



=z .' går genom hvarje cm'^ på n sekunder värmemängden k —f^ n. Till 

 att höja temperaturen bos en luftpelare om h cm och basen 1 cm'^ med a;" 

 erfordras åter x c s h värmeenbeter, där s är specifika vikten (= 0.00129) och 



k t— to 



c = specifika värmet (vid konstant vikt = 0.238), hvaraf r =-j^ ~~jjr~ n och för 



9.4 1 



de angifna värdena på konstanterna x := -^ :r: 255. Man har sålunda åtmin- 

 stone skenbart framställt värmeledningens verkan 2,350 ggr för hög. 



