A N:o 15) Terniiska problem bcträflande de lägsta luftlagren. 45. 



genom denna allmänna luftström och mindre påverkad af 

 den undertill befintliga luften (M). Detta beror synbarligen 

 på den olika vindstyrkan vid M och T. Några mätningar 

 vid M förefinnas ej, men en väsentlig skillnad är antaglig 

 på grund af den starka friktionen invid marken. Så har 

 t. ex. H e 1 1 m a n n (1. c. s. 425) funnit att å en mycket 

 öppen slätt (vid Telefunkenstationen i Nauen) vindstyrkan 

 under sommarmiddagar på 2 meters höjd öfver marken är 

 circa 70% af den på 32 meters höjd. Knoch^) fann i Pots- 

 dam att ventilationen af termometerhyddan å en skyddad 

 plats, den s. k. observationsängen därstädes, var endast 

 29 % af den för en 32 m högre tornhydda. Tager man me- 

 deltalet häraf och antager vindstyrkan å Ånäs vid marken 

 (M) vara ungefär hälften af den i tornet, kommer man troli- 

 gen ganska nära det rätta. Det är därför tydligt, att den 

 undre luften närmare marken ej skall förmå i tillräcklig 

 grad genom konvektionsströmmar uppvärma de mäktigare 

 och svalare luftmassor, som hastigt gå fram å tornets nivå. 

 Likaså kan man förstå, att den öfre luftströmmen lemnar 

 den lägre belägna tröga luften relativt oberörd. På detta 

 sätt kunna de stora temperaturgradienterna på dagen, ofta 

 öfverstigande det vanliga teoretiska maximet O.03 per meter, 

 finna sin förklaring. 



Detta sätt att förklara företeelsen är f. ö. redan antydd 

 i den publikation, där Ånäs-observationerna framföras, i det 

 att å s. 87 säges: »Orsaken måste sökas däri, att det när- 

 mast marken liggande luftlagret genom jordytans ojämnhet, 

 särskildt genom samlingar af träd och buskar hindras att 

 blanda sig med den öfver trädtopparna framilande luft- 

 massan.» Att denna luftmassa har samma temperatur- 

 karaktär som den å de närmare kusten belägna orterna har 

 framgått af jämförelserna i det föregående. Att I-värdena i 

 augusti visa sig något högre än T behöfver ej anses vara någon 

 motsägelse, ty berget, där Ilmala observatorium står, är säkert 

 en betydande värmefaktor medan T mera är att betrakta 

 såsom en fri punkt i atmosfären. Tänkte man sig I såsom 

 en dylik fri punkt, d. v. s. berget elimineradt, skulle man 



') Abhandl. des K. Preuss. Meteor. Instituts Bd. III. N:o 2. Berlin, 1909. S. 5. 



