AN:o27) Bestänininj^ av vätclinjerna H^:s och Ho:s vaglängder. 17 



glassorten pa vissn qenom glas gångna ljusstrålars vågläng- 

 der icke synes leoretiskt alldeles utesluten, kan någon dylik 

 inverkan här dock knaj)past hava iörekommit, ity att för- 

 söket n:r 13, som utfördes med tillhjälp av samma apparat 

 (A b b e's interferensdilalometer »resp. f()rsöksanordning I»), 

 varav även P u 1 f r i c h betjänade sig, och vilket fiirsök på 

 grund av det därvid använda luftskiktets relativt stora 

 tjocklek {d = 0.871 mm) måste tillmätas en jämförelsevis 

 stor noggrannhet, givit till resultat ett värde på Ijj , som 



t. o, m. närmare överensstämmer med medelvärdet för 

 denna våglängd än flertalet av de av de andra försöken erhållna 

 värdena. Såsom en möjlighet återstår visserligen ännu en 

 inverkan av glasväggen hos geisslerröret, ehuru denna mcij- 

 lighet med hänsyn till det nyssnämnda icke synes hava stor 

 sannolikhet för sig. 



9. Enligt B a 1 m e r's formel 



m^ — 4 



i vilken A betecknar en serielinjes våglängd i vakuum, 

 yiQ en konstant våglängd och m ett helt tal, böra linjerna 

 Ha och H^ motsvaras av m — resp. 3 och 4. Om man enligt 

 en i Recueil de const. phys., p. 432, anförd formel reducerar 

 de ovan funna värdena pä dessa linjers våglängder till 

 vakuum, erhåller man 



J^ = 6564.668 Å och yf„, = 4863.97 Å. 

 "a "p 



För m = 3 giver det sålunda funna värdet på yLi för kon- 



stanten y/^ värdet 4647.038 A. Med användning härav får 

 man då enligt B a 1 m e r's formel ylj^^ = 4862.72 Å, vilket 



värde är över 1 Å mindre än det observerade värdet. I 

 någon synnerligen noggrann överensstämmelse med nyss- 

 nämnda formel stå de ovan erhållna värdena på //«:s och 

 H^.s våglängder således ej. 



