u 
på en genom mekanisk inflytelse framkallad pathologisk process 
i nagelbädden, hvarföre äfven denna klofällning beror af en till- 
fällighet, således icke på en physiologisk process, som ligger till 
grund för den periodiska fjäder- och härfällningen, med hvilken . 
denna klofällning intet har gemensamt. I detta afseende vill jag 
sålunda rätta min asigt, och är Hr MEVES speciellt förbunden 
icke allenast för de upplysningar han för utredningen af denna 
fråga lemnat, utan äfven för det sätt hvarpå han framställt sina 
observationer, hvilka gifvit honom anledning att draga ett annat 
resultat, än det till hvilket jag kommit. Skulle en sådan peri- 
odisk klofällning förekomma hos hönsfoglarna och icke hos andra 
fåglar, vore detta ett underbart förhållande, emedan det skulle 
stå i uppenbar strid med klornas anatomiska struktur. Den ha- 
stiga återväxten af sådane klor, som tillfölje af mekanisk infly- 
telse, mer och mindre tillfälligt affalla, står i det närmaste för- 
hållande till den lätthet med hvilken klor och naglar regenereräs, 
allt i följd af desammas anatomiska byggnad. Att fjällen och 
plåtarne å de icke med fjäder betäckta benen hos foglarna omby- 
tas hvarje höst, såsom Hr MEVES observerat, har härmed intet 
gemensamt; ty dessa äro epidermis-bildningar, hvilka affalla i 
öfverensstämmelse med denna väfnads organisation. Likaledes 
bör aflossnandet af hornlameller från näbben, klor m. m., som 
Hr MEVES och Prof. LILJEBORG hos åtskilliga foglar observerat, 
härmed förväxlas, ty detta har intet gemensamt med en periodisk 
fällning af dessa delar. 
Hr MALMGREN deremot har förklarat den af mig fram- 
ställda afnötningen såsom orsak till klornas korta form under 
sommaren hos Riporna såsom omöjlig af två skäl: ”1:0) emedan 
ingen öfvergang från vinterklorna kan iakttagas till den korta 
klon i början af Juli, och 2:0 emedan den korta klon straxt be- 
gynner tilltaga i längd och oafbrutet tillväxer om hösten.” Det 
första af de anförda skälen vederlägges genom Hr MEVES'S ob- 
servation ”att klorna förr än de fällas, undergå en stor förändring 
i längd och form”, dessa olikheter naturligtvis beroende pa olika 
grad af slitning. Det andra skälet erfordrar ingen vederläggning, 
