— 109 — 
afton, drifva ned isen sa att vi under seglingen längsmed nord- 
kusten kunde få se en drifis-ström. Att isen ej skall kunna 
hålla sig hela året om nedåt nordkusten. utom i undantagsfall, 
torde framgå ur de observationer, som under nuvarande tur blif- 
vit gjorda, och som bevisa, att en sydlig ström, golfströmmen, 
med sitt varmare vatten är tydligt märkbar ännu norr om 80” 
samt förmildrar klimatet vid Spetsbergens vest- och nordkust. 
Skulle det åter inträffa, att drifisen skulle stänga nordkusten 
nagot år så att ingen segelbar ränna uppstode, så torde man 
likväl alltid med ångans hjeip kunna slå sig igenom. Och öfver 
hufvud taget är det äfven nödvändigt att ångfartyg användes 
vid en gradmätnings verkställande der uppe, emedan den eljest 
blefve allt för mycket ställdt på hazard och dessutom betydligt 
dyrare. Hvilken ofantlig nytta man har af ångan uti en kamp 
mot drifis, bevisas tydligast utaf de sednaste engelska expedi- 
tionerna till det arktiska Amerika och af sättet, hvarpå Engels- 
männen drifva skäljagten vid Jan Mayen. 
Den redan omtalade hafsström, som går norrut långsmed 
Spetsbergens vestkust och, sedan den böjt sig österut, fortsätter 
vägen norrut, gynnar väl å ena sidan ett gradmätningsföretag 
genom klimatets förmildrande och isens fördrifvande; men har 
äfven, a andra sidan, skadliga verkningar. Då hafsbasinen norr 
om Spetsbergen småningom uppvärmes, så att man midt emellan 
drifis kan få se vattnets temperatur, ifrån att hafva varit under 
0’, på några veckor höja sig öfver 0” och stundom stiga till + 2 
a +2", 6 C., uppvärmes äfven luften, och derigenom framkallas 
en nästan beständig sydlig och kall luftström genom Hinlopen 
Strait. Från södra delen af sundet och ostkusten af Spetsber- 
gen, som är utsatt för det asiatiska ishafvets kalla strömmar 
och is, stryker då den kalla luftströmmen norrut och förlorar 
sig hastigt norr om sundets mynning, i det den sällan sträcker 
sig så långt som till Shoal-point och Low Island. Så snart 
nu den kalla strömmen i norra delen af sundet träffar på det 
varmare vattnet och den varmare luften, uppstår den niest oge- 
nomträngliga tjocka, och man kan sålunda ofta i dygntal få se 
