— 169 — 
ende, som detta försök gjordes innan jag hunnit förvärfva nödig 
öfning 1 att utföra ett sådant. | 
(IX). Vid det andra försöket med denna skifva användes 
en thermo-elektrisk kedja på samma vis som uti (V) beskrifves. 
Trädarne inlöddes på ett afständ af 85 millim. från uppvärm- 
ningsröret. Förbigäende en tröttande beskrifning af de väl be- 
kanta försigtighetsmätt, som dervid äro att iakttaga och som 
hvar och en känner, anför jag blott, huru långt jag med den lycka- 
des. Vid de prof, som i denna afsigt gjordes utan att uppvärma 
skifvan, och som bestodo uti att göra alla de handgrepp, som 
under loppet af undersökningen skulle blifva erforderliga, visade 
sig följande utslag, uttryckta i delar på skalan: 10; 0; —1; 2; 
—1; —3; 2; 0; 0. Vid det första, sjunde och sista var magne- 
tiserande strömmen afbruten; vid de öfriga sluten och kretsade 
än i ena, än i andra riktningen. -— Då vattenångan gick genom 
uppvärmningsröret, gjorde nålen ett utslag af omkring 440 skal- 
delar, men svängde der fram och åter. Följande siffror utgöra 
medeltalen af yttersta gränserna för dessa svängningar. Försöken 
skedde skiftevis med magmetiserande strömmen 
afbruten sluten 
443 435 
445 450 
442 440 
Med. 443 Med. 442. 
Med försök har jag utrönt, hvilka utslag som erhållas med 
den större och mindre skifvan för en viss temperaturskillnad 
emellan ledningsställena, om de användas på nu sagda vis såsom 
differential-thermometrar. De voro ungefär lika för båda och en 
skaldels förflyttning motsvarade i det aldra närmaste en tempe- 
raturskillnad af 0,01 C. Om man ej fordrar någon stor nog- 
granhet, så torde man derföre kunna anse detta försök och 
försöket (VI) med hvarandra jemförbara. Under samma förut- 
sättning kan man ock antaga galvanometerutslagen proportionella 
mot diameterskillnaden uti de genom smältningen bildade figurerna. 
