se — 
är af yngre datum, utan ock redan inom en annan del af Zoolo- 
gien blifvit användt, har man upptagit för slägtet namnet Åtychid, 
som LATREILLE föreslagit, fastän detta af OCHSENHEIMER blifvit 
öfverfiyttadt till de arter, som ofvanföre inbegripits under slägtet. 
Procris. Några fa författare hafva försökt öfverfiytta hela familjen 
till Tineiderne, dertill föranledda af den yttre likhet med dessa, 
som man vid första ögonkastet tycker sig finna, men sådant för- 
farande kan ingalunda rättfärdigas. Väl tyckes honornas ägglägg- 
ningsrör häntyda derpå, att larven, hvilken ännu är okänd, lefver 
i det inre af vexterna, men sådant lefnadssätt tillkommer icke 
blott Chetocerer, utan äfven flera familjer bland Closterocererna. 
Antennernes form och nervförgreningen visar ock, att arterne 
böra föras till dessa senare, hvaremot deras habitus för öfrigt 
ådagalägger, att de utgöra, liksom följande familj, en öfvergång 
till IVematocererne, deribland ju också finnas sadane, hvilkas larver 
lefva inuti växterne. Från Europa äro åtta arter kända, bland 
hvilka vi anföra A. appendiculata (ESP.), såsom typ, emedan den 
har varit längst bekant. Den har af FABRICIUS blifvit förd till 
Pyralis (andras Tortrix), än under namn af P. Wahliana, än un- 
der namn af P. Saldonana. 
IX. Fam. HETEROGYNIDES. H—S. 
Hithörande arter uppfördes först af HERRICH-SCHAFFER 
såsom serskild familj. Af äldre författare hafva de blifvit förde 
till Tineiderne; andra deremot försätta dem bland Nematocererne 
uti familjen Psychide, men deras rätta plats torde vara bland 
Closterocererne. En stor likhet råder mellan dem- och slägtet 
Proeris bland Anthroceroide, under det att den vinglösa honan, 
och sättet för metamorphosen, öfverhufvud hänvisar till slägtet 
Psyche bland Nematocererne och detta slägte således bildar en 
naturlig öfvergång till dessa. Namnet Heterogynis föreslogs 1836 
af RAMBUR för en art, H. paradoxa, från Spanien. Denna jemte 
H. pennella (HUBN.) kunna anses för slägtets typer. Ett par andra 
arter äro kända, men alla tillhöra de, så vidt hittills är bekant, 
sydvestra Europa och ingen art är ännu känd från andra verldsdelar. 
