— 318 — 
Ett annat undantagsfall är dock a; = 0, som äskar ep’=o, 
eller p=0, således rätlinie i stället för parabel, eller 2 räta 
linier? d. ä. man bör combinera tridens med l’ay-lay=o, — 
eller också använda andra sättet. Man kan ock åter införa ter- 
® n + rv Er 
men v? genom att sätta x— =. eller kan man oftast nöja 
. .. —_ v a; © o .. 
sig med att sätta «7'= Fur ae da man fär en eq. af äskad 
3 6 
form 
1 a.N 3 5 2a,a 
v — Br’ 21 Co” —...=0o,der -C=-—- CC) : G RE. 
a 3 
3 A Be 
sällan blir = o, helst a; = 0 ger en löslig eq. — Detta fall (a; = 0) 
löses dock bäst på 2:a sättet. Men särdeles om man genom 
3:e sättet funnit åtminstone ett reelt y = y,, så fås ett par andra 
reela eller imaginära y ur y,(y° + 9.9) = eg”, samt häraf u, v och 
x. Har det varit fråga om 5’e= a” — ax" + ..., så kan andra 
termen bortskaffas genom factorn x + a, och då blir ej ag = 0, 
men C ändlig. 
När deremot a; =0, så finner man genom en lätt elimi- 
ER a,eT? Ye 
nation = 0 T=—a:\ Ze = — \ —. 
B ; ? Vo ea2” a,2 t ea? 
2 Ve 
a x q 
2 3 23 Y 
— N us och = C- a3: V z 
R 1 de -e 2 1 3 f [AA 
(Således är detta intet undantag, såvida ej också 
= 0 äro obrukbara). 
3 
5 Å % ga? 
s=P,dap=o,ochr=— Vv 4 
A; 
På liknande sätt kan man finna enkla constructioner för 
högre eqvationer. Men ehuru sådana constructioner enligt theo- 
rien äro exacta, så äro de det ej i praktiken, åtminstone ej vid 
construction på papper, der sällan mer än 3 a 4 säkra siffror 
erhållas. Derföre kan man vid högre eqvationer inskränka sig 
till en approximerad construction af en högre eqvations största 
eller ett par största rötter, på så sätt, att man af dess sju första 
termer bildar en eq. af 6', som construeras på föregående sätt, 
hvarefter det är lätt att genom räkning finna de följande siff- 
rorna huru noga som helst. Detta blir så mycket nogare, om 
man förut genom tjenlig factor gjort en del af de följande coef- 
