— 351 — 
i största mängd hopade öfver eller intill högre framskjutande 
eller uppstående bergklackar. 
Uti den mera ideelt framställda profilen III har jag 
sökt åskådliggöra detta förhållande, hvilket ännu tydligare 
åter tecknats i den rent ideella profilen IV. Det gafs mig 
icke tillfälle att uppmäta omgifvande krosstenskullar och när- 
gränsande bergkullar, men mellan c—h framgick, såsom förut 
blifvit nämndt, från n. till s., alltså tvärt afskärande profilen, 
en lång rad af höga krosstenskullar, och en eller annan af dessa 
var tydligen underbäddad af fasta Gneisshällar. Här inträffar 
likväl det anmärkningsvärda förhållandet, att jernvägsgräfningen 
framgått i en insänkning af denna höjdsträckning, hvilken åter 
utmynnat i en djupare dalgång, som åter, efter hvad här kunde 
synas, icke upptogs af något med Glacierlagret sammanhängande 
lager, utan vid tiden för dettas aflagring syntes hafva varit en öppen 
dalgång, — måhända upptagen af vatten (?) — dit Glacierlagret 
icke hade hunnit utsträcka sig eller hvarifrån det redan blifvit 
bortfördt; och att utgåendet af Glacierlagret företrädesvis blifvit 
öfvertäckt af de större bäddarna af krosstenslager, hvilka till en 
del synas af profilerne I och II, men tydligast af profilen III. 
Dessa sammanträffande omständigheter, hvilka jag förut ingen- 
städes lyckats få studera och afteckna, hafva föranledt mig att 
ingå i nedan framställda uttydningar eller försök till lösning af 
förloppet vid dessa lagers bildningssätt, hvilkas nutida urbilder 
jag dock icke varit i tillfälle att se, och derigenom kanske icke 
förmått skildra nog fullständigt. 
På några ställen, men särdeles uti och straxt öfver den 
hårda krosstensbädden mellan bokstäfverne b och e, profilen I 
och II, träffades några, ett par fot mägtiga, inlagringar af tyd- 
ligen och väl skicktad sand af gröfre korn, af 3—1 decim.-lineas 
storlek, afsatta af vattenströmningar, och derföre oftast i genom- 
skärning företeende s. k. discordant paralellstructur. Dessa vittna 
påtagligen om. vattenströmningar från omgifvande höjder under 
samma tid som det hårda krosstenslagret här aflägrade sig, och 
hvilka äfven fortgått under tiden då den lösa krosstensbädden 
