— 354 — 
dersökningen till hela den omgifvande trakten, och derigenom 
kunna fullständigare motivera alla här oundvikliga hypotheser. 
Det synes mig alldeles otvifvelaktigt, att det understa lag- 
ret — Glacierlagret — utgjort en del af en glaciers bottenlager. 
eller såla. Alla de i beskrifningen angifna iakttagelserna häntyda 
derpä, hvaribland jag räknar såsom vigtigast: lagrets hoptryck- 
ning och täthet; mosandsränderna efter de s. k. hvitäarne, d. v.s. 
bäckarne af slam mellan glacieren och dess underlag; aflägrings- 
sättet och ytans form samt utgäendet mot den öppna dalen. 
Hvilken utsträckning och riktning denna del af glacieren haft 
kan väl icke här skönjas, men af omgifningens ytform kan med 
stor sannolikhet slutas, att den utsträckt sig frän denna dalgäng, 
— hvilken troligen denna tid varit öppen, (eller måhända till- 
sluten af en annan djupare isbildning?) såsom de öfverliggande 
krosstenslagren, och de deruti inskjutna sandbäddarne antyda — 
ända till den stora sandåsen i söder och sydvest, och förbi denna till 
berghöjderne sydvest från vattendragen genom Djulösjön och Fors- 
sjön. Genom de af arbetschefen för jernvägen Hr Grefve CRON- 
STEDT benäget lemnade höjdbestämningar, har jag äfven blifvit 
satt i tillfälle att i någon mån kunna uppeifva höjdförhallandena 
a nagra af dessa punkter, och deraf draga slutsatser för de öfriga. 
Högsta punkten af jernvägen, vid Strökärr-genomskärningen, 
har en höjd öfver hafvet af 180 fot; glacierlagret vid Strökärr 
skulle således hafva en höjd öfver hafvet af omkring 160 å 170 
fot, och de här tecknade krosstensbankarne derefter 190 å 200 
fot, samt de närgränsande bergen i söder vara ännu betydligt 
högre, troligen omkring 250 fot eller mera. Slätten mellan dessa 
höjder till St. Djulöåsen afsluttade sakta åt vester, så att den, 
i grannskapet af asen, vid stationsplanet Mauritstorp, skall hafva 
en höjd af 140 fot öfver hafvet; här öfver uppskjuter den stora 
och breda sandåsen vid St. Djulö till en höjd, enligt Hr Grefve 
CRONSTEDT, af 190 fot, hvarefter insänkningen på vestra sidan 
om åsen är något djupare än torfinsänkningen & östra sidan, 
men på andra sidan vattendraget och sjöarne höja sig åter berg- 
klackar och kammar till 250 fot och mera. 
