u VG. 
sig ofta på utstående stenar och kantiga föremål, som ligga på 
vattensamlingens botten. Då den första isbildningen egt rum, 
synes ismassan hastigt tilltaga i storlek, och då dess volum blifvit 
tillräcklig, uppkommer den till vattenytan, samt medför dervid 
ofta stenar och andra föremål, som bevisa att den blifvit bildad 
på bottnen. Stundom häftar isen fortfarande qvar vid bottnen 
och växer till i volum, till dess att den uppnår den fria vatten- 
ytan. Sa vidt man hitintills funnit, bildar sig bottenisen endast 
vid vinterns början, men deremot icke under våren eller under 
vintern, sedan vattenytan blifvit betäckt med vanlig tjock is. 
Ifrågavarande fenomen har ofta blifvit observeradt så väl 
i Sverige som i andra länder. Motala- och Norrköpings-ströms 
stadnande af bottenis är en händelse, som ej sällan inträffar. 
Man har funnit denna issörja bestå af ”oändligt många små af- 
långa skifvor flotals öfver hvarandra” *). I flera af bergslags- 
strömmarne i Wermland lärer bottenis, eller, såsom den äfven 
kallas, krafis ganska ofta förekomma vid vinterns början och för- 
orsakar då en uppdämning, som är hinderlig för vattenverkens 
oafbrutna gång. Derstädes har man, på samma sätt som i Frank- 
rike, genom erfarenheten funnit, att den skadliga isbildningen i 
någon mån förhindras derigenom, att strömfåran upprensas, samt 
stenar och andra ojemnheter på bottnen borttagas, så att vattnet 
får en jemn och likformig rörelse. År 1720 i December tilltäpptes 
Trollhättefallen under 9 dagar af bottenis, så att en svår öfver- 
svämning deraf blef följden **). Åtskilliga af de Norrländska 
strömmarne tillfrysa vid vinterns början ofta på det sätt, att 
en mängd bottenis uppstiger från djupet mot vattenytan och sam- 
manfryser der till ett sammanhängande istäcke. ”När issörjan 
uppflyter från bottnen, så uppdrager hon ofta de största träd 
och stora stenar, dammar och bro-kar från bottnen samt upp- 
bryter dag-isen, som kan hafva laggt sig” ***). I Rhenfloden 
har bottenis flera gånger blifvit observerad, och man har sett 
”) Anmärkningar öfver Motala ströms stadnande, af D:r Brock. Stockh. 1708. 
**) K. Vetensk.-Akad. Handl., B. XXVI sid. 156. 
***) K. Vetensk.-Akad. Handl.-B. XII sid. 28 
