— 374 — 
Skifvorna sammanpackas af vind och ström och hopfrysa 
först uti mer .eller mindre rundade klimpar, hvilka återigen sins- 
emellan förenas till fast is. 
Om der finnes likhet mellan klimparne (innan de hopfrysa) 
och en massa af döda maneter, om sommaren indrifne i en vik 
efter en storm”? 
De först uppkomna isskifvorna likna ej maneter, de äro 
dertill för tunna och flata, men i andra stadium, sedan de först 
blifvit "bearbetade och återigen hopfrusit, till mer eller mindre 
cirkelformiga. klimpar, hafva de en påtaglig likhet med dylika, i 
massa sammandrifne blötdjur. 
Krapperup den den 21 Januari 1861. 
Anders Hall. J. Person. ß 4. Larsson. 
Byfogde. Skeppare. Bätskeppare. 
pa Mölle läge. 
Pehr Andersson. IL. Banck. N. P. Andersson. 
Byfogde. Skeppare. Skeppare. 
pa Arilds läge. 
Hans Fez. J. Ofverberg. J. Andersson. 
Skeppare. Skeppare. Byfogde. 
1 Lerhamn.” 
Enligt meddelande af Hr Magister CHYDENIUS är det nu 
beskrifna isbildningssättet allmänt kändt af sjömän och fiskare 
pa de Äländska öarne. Sunden och vikarne mellan dessa öar 
tillfrysa efter deras berättelse ofta på det sätt, att runda isskif- 
vor uppkomma från djupet i stor mängd och sammanfrysa på 
ytan till ett sammanhängande istäcke. Denna tillfrysning för- 
siggar stundom på så kort tid, att en båt, som ej befinner sig 
på långt afstånd från land, i fullkomligt isfritt vatten, knappast 
. hinner komma i hamn, förrän hafvets yta är belagd med is. 
MARTENS förliknar hafsisens utseende vid Spetsbergen med 
